CHRISTJANIA VlDENSK.-SELSK. FORHANDL. 1 8 8 2. No. 6. 3 



I. Almindelige Beniaerkninger. 



Myrene indeholde mere eller mindre msegtige Lag af Torv. 

 For at komme efter, hvorledes disse Torvlag dannedes, maa vi 

 unders0ge deres Sammensfetning. Det viser sig da, at Torven for 

 den vsesentligste Del bestaar af Rester af Sump- og Vandplanter, 

 som voxte paa Stedet, og som ved Vandet og Fugtigheden be- 

 skyttedes mod Luften og Forraadnelsen. 



Mange Myre vare fra f0rst af smaa Kjern, som lidt efter lidt 

 udfyldtes med organiske Rester, f0rst af Vandplanter og Vanddyr; 

 senere, da Vandet blev grundere, aflostes disse af Sumpplanter, 

 isser af Hvidmoser {Sphagnum- Arter), som spredte sig over Vand- 

 speilet og dannede et gyngende Teppe. Eftersom dette voxte i 

 Tykkelse, pressedes de underliggende Dyndlag mere og mere sam- 

 men. Torvlaget sank, medens det voxte, indtil endelig ofte hele 

 Kjernet var fyldt. Denne Tilvoxning af Kjern gaar endnu for sig, 

 og vi kunne let iagttage den i alle dens Trin ved at sammenligne 

 Forholdene paa forskjellige Steder. 



Men der er ogsaa mange Myre, som aldrig have vseret Kjern. 

 De oven naevnte Sphagnum- Arter have en eiendommelig anatomisk 

 Bygning, som fremfor andre Planter gj0r dem skikkede til at 

 opsuge og fastholde Vand saa vel fra Underlaget som fra Luften. 

 De kunne derfor danne Torv endog paa Steder, hvor intet Vand- 

 speil er forhaanden. Man finder hyppig Myre. som hvile paa 

 gammel Skovbund. Bundtorven er, selv paa de dybeste Steder, 

 fuld af Skovrester og Stubber, hvis Rodder ofte trtenge ned i det 

 underliggende Sand og Ler, og de overliggende Torvlag bestaa af 

 Sphagnum. Ja i vore fugtige Kystegne finde vi endog majgtige af 

 Sphagnum dannede Torvlag, som brede sig over Bakker og Skraa- 

 ninger, hvor der selvfulgelig aldrig kan have vaeret noget Kjern. 



