CHRISTIANIA VIDENSK -SELSK. FORHAXDL. 1 882. No 6. 7 



saa ofte som i de t0rre; thi da maatte jo mange Myre nu vrere 

 vaadere end for. Men Stubbelagene mangle, saa vidt min Krfaring 

 rsekker, i de vaade Myre; de findes i de torre, og i disse optra-de 

 de isair paa de selv samme Steder, hvor Overfladen i vore Dage 

 er skov- og lyngklaedt. Myrene ere nu i det store taget torrere 

 end forhen. St0rste Delen af de Myre, som jeg har seet i det 

 sydostlige Norge, ere i alt Fald delvis lyng- og skovklsedte. 1 I 

 disse Egne synes i vore Dage Torvdannelse kun at finde Sted i 

 Vand og paa Overfladen af tilvoxede, men endnu ikke udfyldte 

 Kjern. Men Forholdene vare anderledes for i Tiden. Thi detoven- 

 nsevnte Spkagnum-La.g, som nsesten altid findes under Overfladen, 

 viser, at der forud for Nutiden gik en Tid, da Myrene vare langt 

 vaadere, og da Torv dannedes paa mange Steder. hvor Torvdan- 

 nelsen under det nuvierende Klima er standset. 2 Og at denne 

 fugtige Tid ligger langt tilbage, derom vidne de hyppige Fund af 

 forhistoriske Stenredskaber i de yngste Torvlag, kun 1—2 Fod 

 under Overfladen 



Norge er siden Istiden steget i Forhold til Havet. Torvens 

 Dybde voxer i disse forhen nedsamkte Egne, efter som man kom- 

 mer hoiere. Grunden er utvivlsomt den, at Torvdannelsen begyudte, 

 kenge for Landet var steget til Nutidens Niveau. Torvens V*xt 

 har vaeret saa langsom, eller den har ialfald voxet med saa lange 

 Afbrydelser, at Tiden for dens Dannelse maa maales med samme 

 Maal som Landets Stigning. 



Denne Stigning var neppe lige stor overalt. Men inden for 

 smevrere Omraader synes den at have vaeret ensartet. Saaledes 

 har man i det sydostlige Norge paa Mere Steder fundet det hoieste 

 Mserke efter den gamle Havbedajkning i en Hoide af omtrent 600 

 Fod over Havet. Naar vi fra den nuvaerende Strand stige op til 



