8 I AGTTA GEL SEE OVER DET SYD0STLIGE NOEGES TOEVMYEE. 



det haieste Havmserke, komme roldre og asldre Torvlag til i Bunden 

 af Myrene. De omtalte Torv- og Skovlag optrasde i den nawnte 

 Del af Landet i tilsvarende H0ider over Havet i de forskjellige 

 Myre. Herved bliver man i Stand til at bestemme, under hvilke 

 Afsnit af Stigningen de dannedes. 



I det sydostlige Norges laveste Egne indtil 30 Fod over Havet 

 findes sjelden Myre dybere end 2-4 Fod. De indeholde intet 

 Skovlag. DeresTorv er samtidig med detyngste af de fornajvnte 

 4 Lag, og dette Lag dannedes saaledes under den allersidste Del 

 af Stigningen. 



I 30—50 Fods Heide finder man Myre, hvis Torv har en 

 Middeldybde af 5 Fod. I Bunden staar fleresteds et Skovlag, det 

 yngste af de tre. Det betegner en tor Periode, hvorunder Landet 

 steg i det Hoieste 20 Fod. 



Fra 50-150 Fod over Havet voxer Torvens midlere Dybde 

 fra 5 til 10 Fod. Myrene ere byggede af to Torvlag og et mellem 

 dem staaende Skovlag, samtidig med det, som i de lavere Myre 

 staar i Bunden. Det dybeste af de to Torvlag voxte under den 

 Regntid, som indtraf under denne Del af Stigningen; 1 det tiltager 

 i Ma;gtighed med Hoiden over Havet og naar sin fulde Tykkelse 

 ved 150 Fods Hoide. 



Fra 150 til 350 Fod over Havet finde vi Myre, som have en 

 Middeldybde af 10—12 Fod, og som indeholde to Torvlag og to 

 Skovlag. Det ene af de to Skovlag staar i Bunden, og i disse 

 Egne voxer Torvens Dybde ikke med Hoiden. Klimatet var under 

 denne Del af Stigningen t0rt, ogTorv dannedes kunpaa devaadeste 

 Steder, Paa mange Steder, der senere bleve myrlamdte, voxte 

 den Gang 2 Skov. Under den paaffllgende Regntid bleve disse Skove 



