4 A. CHR. BANG. ET SIBYLLINSK ORAKEL FRA MIDDELALDEREN. 



betegne Karl den Store, b0r sikkerlig ikke tages i Betydningen af: 

 „en Salier fra Frankrig", men „en Salier fra Franken". Forfatteren 

 har ikke havt bedre Rede paa Karl den Stores Mt, end at han har 

 antaget ham for at tilh0re det frankiske eller saliske Hus. Men naar 

 Forfatteren lader en Hersker langt frem i Fremtiden vajre en „Salier 

 fra Franken", saa f0lger deraf, at han maa have levet og skrevet f0r, 

 end den frankiske eller saliske &t udd0de med Henrik V i 1125. 

 Den Keiser, han skrev under, maatte have Udsigt til gjennem B0rn at 

 forplante sin Mt\ f0lgelig kan han ikke have skrevet under Ilenrik V, 

 men tidligere. Men der er kun en Keiser f0r Henrik V, paa hvem 

 Oraklets Beskrivelse passer, og det er Henrik IV, og under denne 

 maa altsaa vort Orakel v;ere blevet til. 



Jeg fors0ger dernsest at hesvare Sp0rgsmaalet : hvor er vort Ora- 

 kel blevet til? 



Alexandre, den eneste, der har udtalt sig om dette Sp0rgsmaal, 

 lader f0rst Oraklet vsere forfattet af „I(alo sive Germano homine" (II, 

 291); senere udtaler han den Formening, at det er digtet af Munke 

 i Floris ved Consenza i Calabrien (II, 308—9). Vi tage Oraklet i 0ie= 

 syn for muligens her at finde et eller andet Fingerpeg. 



Efter Karl den Store lader Oraklet f0lge en Konge per L nomen 

 = Ludvig den Fromme. Efter denne anf0res en Konge ved Navn 

 B, der sandsynligvis er Ludvig den Frommes Broders0n Bernhard, der 

 fik Ttalien af Karl den Store, altsaa en italiensk Hersker. 



Om A = Arnulph af Karnthen hedder det, at han skal d0 „exul 

 extra regnum". Nu er det bekjeudt, at denne Keiser d0de i Regens- 

 burg 899 efter at have modtaget Keiserkronen af Pave Formosus 896. 

 Kun en Italiener kan sige om ham, at han d0r ,,exul extra regnum". 



Efter denne omtales ikke hans Eftermand i den tydske Keiser- 

 rsekke, men en Hersker „per V nomen". Vi staa ogsaa her foran en 

 Italiener, nemlig Berengar (Verengar) af Friaul, der som S0n af Hertug 

 Eberhard af Friaul og Ludvig den Frommes Datter Gisela netop er 

 „ex una parte Salicus, ex alia Longobardus". 



Som Otto den Trediea Eftermand njevnes ikke Henrik II, men en 

 .,rex per A nomen", der skal vsere „ex genere Longobardorum • 

 Denne A er selvf0lgelig Harduin— Arduino — , hvem Norditalienerne 

 tog til Konge efter Otto den Tredies D0d. 



Om C(onrad den Anden) udhseves der, at han „expugnabit Lon- 

 gobardos". 



Betrasffende en af de fingerede Fremtidsherskere, der skal regjere 

 i 100 Aar, hedder det: „erit de genere Longobardorum". 



