CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHAKDL. 1 8 8 2. NO. 9. 15 



gamle Orakler, og den r0ber uimodsigelig Indvirkning af disse i 

 sin Navne-Methode. 

 b. Vor Sibylles hele Anljeg viser ligeledes tilbage til de gamle Orak- 

 ler, om der end vel ligger flere Mellemled imellem dem ; at d0rame 

 efter . Slutningen af Usinger-Fragmentet har dette frembudt en 

 Plan lig vort Orakels. Dette er jo af en fuldkommen universal- 

 historisk Karakter, idet det omhandler Tiden fra Guldalderen til 

 Dommen. Vi sp0rge: Hvoraf havde Orakelforfatterne i Middel- 

 alderen faaet vide, at en Sibylla skulde vsere af saadan univer- 

 salhistorisk Karakter? Den Kilde, hvoraf vor Forfatter har taget 

 sin Judex Sibyllarum" (Isidori Etym. VIII, 8), berettede ham vist- 

 nok, at der i de gamle Orakler var skrevet meget „de deo et de 

 Christo et de gentibus"; men ligesaalidt som dette r0bede noget 

 af Oraklernes universalhistoriske Karakter, ligesaalidt har vor For- 

 fatter forstaaet Meningen af, at Sibyllen gav Oplysninger om 

 „gentes"; thi dette Ord har han aabenbarlig taget i Betydningen 

 af „Hedninger" og derfor uden videre udeladt samme i sin For- 

 tegnelse, da han fandt den Tanke underlig, at Oraklerne skulde 

 indeholde Noget om Iledningerne. Ligesaalidt vilde de i Mid- 

 delalderen forhaandenvserende Traktater om Sibyllerne give Op- 

 lysninger, der kunde veilede de nye Orakelforfattere. Thi disse 

 Traktater, hvoraf endnu mange existere i Haandskrifter, indeholde 

 kun, foruden Indices Sibyllarum efter Isidor, Acrostichet om 

 Doramedag og de Vers om Kristus, Augustin har samlet i Civ. 

 Dei 18, 23 efter Lactants. Jeg gaar videre og paastaar, at 

 selv om Sibylleforfatterne i Middelalderen havde vaeret saa lasrde, 

 at de kjendte alle de grceske og latinske Kirkefcedre, der i sine Skrif- 

 ter have nedlagt en eller anden Notits om eller citeret et eller 

 andet Vers af Oraklerne, saa vilde alle disse Notitser og alle 

 disse Citater tilsammenlagte ikke have kunnet sa?tte Nogen istand 

 til at forfatte Sibyllinske Spaadomme, hvis universalhistoriske 

 Anla>g saa meget minder om de gamle Orakler, som Tilfaeldet er 

 med vor Sibylle. 



F0lgende Oplysninger give neralig de latinske og grreske Kir- 

 kefedre om de Sibyllinske Orakler: 



Af universalhistoriske Notitser: Taarubygningen i Babel. Theo- 

 phil. Ad Autol. II, 31. 



Af mythologiske Oplysninger: At Kronos med Japetos leve<le i 

 den lOde 2Et efter Floden: Athenag. Leg. 30 Tertul. Ad Natioues 

 II, 12. 



