20 E. HOLST. ET PAR SYNTHET1SKE METHODER. 



Afstanden P X P 2 er saaledes ubestemt: 



Naar P X P 2 er yzi el. ooj og samtidig P l el. P 2 er et y:P 

 o: 1) naar P t el. P 2 er J el. «/ selv. 



Ex. Alle Cirkler om endeligt P, gaar gj. 2 og J; altsaa er 

 P,i og 1\J ubestemte; 



eller: 2) naar saavel P, som P 2 er xP, idet ogsaa da P,P, 

 er fokal (nemlig paa engang oc? og ooj). 



Ex. P, bevseger sig paa ? 1} P 2 paa / 2 saaledes, at P,P 2 ved- 

 bliver at vaire konstant. (Gjoelder, selv om P, og P 2 paa aor er 

 identiske). 



Afstanden PI er ubestemt: 



Naar de ligger forenede og samtidig 



1) I er en zrA el. gc?\ 



Ex. Alle Linjer med en given Afstand fra givet Punkt om- 

 hyller en Cirkel. Forandres Afstanden, faaes alle koncentriske Cirk- 

 ler. De har faelles Asymptoter, der gaar gj. Punktet. 



Eller: 



2) P er et ooP. 



Ex. Dette ligger nemlig da paa alle Paralleler med given 

 Retning. 



Sin \\ er ubestemt: 



Naar Punktet /, l 2 er et cc P, samtidig som /, eller / 2 er en 

 zr.i el. v:j d: 



1) naar ^ el. Z, er yzr. 



Ex. Den uendelig fjerne rette Linje er af ubestemt Retning 



2) naar saavel l x som ? 8 begge er zci el. begge 



Ex. To Linjer gjennem samme Cirkelpunkt danner en ubestemt 

 Vinkel med hinanden. (Gjaelder, selv om de er identiske). 



22. Betydningen af disse Ubestemtheder er klar. Den siger 

 som bekjendt ikke, at Storrelsen selv i noget enkelt individuelt 

 Tilfaclde er ubestemt, men at den i hvert enkelt Tilfaelde kan an- 

 tage en fra den i et andet Tilfaelde antagne forskjellig Vserdi, og 

 vel at mserke, hverken el. x er udelukket. Her begynder alt- 

 saa Graensebetragtningerne at spille sin Rolle. Det gjielder ved 

 en Graensebetragtning i hvert enkelt Tillable at uuders0ge, h va(i 



