CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 1 88 2. No. II. 61 



79. Kaldes paa lignende Maade som i foregaaende Artikel 



BQ...a >n B t t\;.<L a 



AB X . . . c 0l A t B...c u , 

 vil Betingelsen, at S7*(T) forsvinder, medfore, at Sexsidefiguren 

 cab^dyb^ er omskrivelig om et Keglesnit og omvendt, 

 Forstaaes derfor analogt med forrige Behandling ved (b l0 ) og (b 0l ) 

 de til (B l0 ) og (2? 01 ) svarende og i Virkeligheden, som Figuren vi- 

 ser, raed dem parvis ligestore Dobbeltforhold, som paa resp. b lQ 

 og b 0l afskjaeres af Linjerne c, a, c x og a { , indsees enten efter lig- 

 nende Rsesonnement som for eller umiddelbart paa Grund af 

 Art. 77 i Forbindelse med, at 



(U = (^,o> og (b 0i ) = (B 0l ): . 



hvilken Formel er den dualistisk tilsvarende til den i forr. Artikel 

 beviste og udtrykker, hvad der finder Sted for en ikke-Brianchon'sk 

 Sexkant, ligesom den foregaaende udtrykte Relationen for to ikke- 

 Pascal'ske Sexkant og Formlen i 77 en Relation mellem to ikke- 

 Desargue'ske Triangler — alle tre saaledes udtrykt, at respektive 

 Brianchons, Pascals og Desargue's Satser deraf fremgaar som spe- 

 cielle Tilfselde. 



De i foregaaende og naervserende Artikel udledede Formler har 

 Interesse bl. a. ogsaa som oplosende Differentsen mellem to Dob- 

 beltforhold i enkelte Faktorer. De give selvfolgelig paa forskjellig 

 Vis vidcre Anledning til Formler og saerlige Tilfcelde. 



80. Iuvarianter, der afgiver Udtryk for, hvorvidt 6 Punkter 

 resp. Linjer tilharer samme Keglesnit. Hvis ABCDEF er G vil- 

 kaarlige Punkter, beliggende i samme Plan, og disse paa vilkaar- 

 lig Maade deles i to Tripler; hvis man til hver af disse Tripler 

 foier tre nye dannet af et af den enes Punkter og to af den andens 

 og det saa, at de nye Tripler parvis supplerer hinanden til alle sex 

 Punkter; hvis man endelig danner Differentsen mellem de to Pro- 



