108 E. HOLST. ET PAR SYNTHETISKE METHODER. 



Appendix, bestaaende af Potentsen 2", som bortfalder ved Valg af 

 et naturligere Udgangspunkt. 



Herved er dog desuden at mserke, at det Steiner'ske Be- 

 greb Potents ikke gaar ind under det Lague rre'ske, men at det 

 sidste, naar den givne Kurve er en Cirkel, som man let ser Oli- 

 ver oo. I Art. 88 i Texten findes derimod den sande Udvidelse 

 af det Steiner'ske Begreb, der, saafremt det skal have konstant 

 Vaerdi uden Hensyn til Transversalens Retning, kun kan komme 

 til at gjaelde rent cirkulsere Kurver. 



3. Uafhaengig, som for naevnt, af de Laguerre'ske Iagttagelser 

 opstillede jeg i den citerede Artikel i Math. Annalen, Bd. 11, p. 

 341, det Begreb, et Punkts Normal vaerdi m. H. t. en Kurve, 

 som er meddelt og defineret i Textens Art. 94. 



„Normalv2erdieir' skiller sig fra Lague rre's „Potents" kun 

 ved de Faktorer 2", der som Folge af det sidste Begrebs Defini- 

 tion nodvendig kommer til at hsenge med i alle de Formler, hvori 

 der ikke mer betragtes en Cirkels, men derimod en ret Linjes eller 

 andre ikke cirkulaere Kurvers Snitpunktsystemer. 



Saavel paa Grund af den sidste Ulempe ved det Laguerre'ske 

 Begreb som, fordi dets Benaevnelse indforer samme Navn paa he- 

 terogene Begreber, har jeg foretrukket at opretholde mit Begreb 

 og dets Bensevnelse. 



4. Med mindre Foie kunde dette synes skeet ligeoverfor Hr. 

 Fam e's Begreb, et Punkts eller en Linjes Index med Hensyn til 

 en Kurve, saasom disse i Virkeligheden er identiske med mine 

 „Normalva3rdier". Naar jeg i det foregaaende dog ikke har gjort 

 dette, er dette skeet. dels, fordi jeg har opstillet mine Begreber 

 strax fra f0rst af i sin hele Almindelighed, medens, ikke rettere 

 end jeg ved, Hr. Fame forst og det i en Raekke Arbeider har anvendt 

 sit Begreb med en stor Indskramkning, nemlig til Andengrads Kur- 

 ver og Flader, og, som jeg tror, forst ved senere end mit na;vnte 

 Arbeide har udvidet Begrebet, — dels fordi Benjevnelsen Normalvierdi 

 paa engang minder om den analytiske Normalform (Udvidelse af 

 den Hesse'ske), som jeg paaviste i noie Forbindelse med Opstil- 



