CHEISTIAN1A VIDENSK.-SELSK. FOEHANDL. 1 8 82. No. 25. 5 



log J 



(3) 



d. v. s.: Man finder Extinctionshoefficienten for en Vcedske, naar 

 man dividerer den negative Logarithme af den tiloversblevne bys- 

 styrke med Tykkelsen af det gjennemstraalede Vadskeschicht. 



Ssettes i Formel (3) i ethvert Tilfaelde m = 1, og vcelges en Gang 

 for alle et Schicht af 1 Cm. Tykkelse til denne Enhed, saa bliver: 

 e = -log/'. (4) 



Af ovenstaaende Betragtning fremgaar, at en og samme Vaed- 

 ske absorberer desto mere Lys, jo tykkere det gjennemstraalede 

 Schicht er. Hvis derfor den Svaekkelse, som Lysstraalen lider, 

 betinges af Tilstedevaerelsen af farvende Molekuler, som er oplost 

 i samme, saa kan man forestille sig, at et Schicht af Vaedsken af 

 1 Cm. Tykkelse indeholder x tvnde Lag af farvende Molekuler, af 

 hvilke hvert enkelt formindsker Intensiteten af den gjennemgaaende 

 Lysstraale lige meget. Ligger disse enkelte Molekulschichter taet 

 ved hinanden, saa repraesenterer x et st0rre Tal, er de laengere 

 fjernede fra hinanden, et mindre. Derefter vil imidlertid ogsaa 

 Extinctionskoefficienten for den taenkte Va3dske til- eller aftage 

 proportionalt med Storrelsen af x, o: Extinctionshoefficienten er di- 

 rekte proportional med Koncentrationen af den lyssvakkende Vadske. 



Betegnes derfor 2 forskjellige Koncentrationer med c og c' og 

 de tilsvarende Extinctionskoefficienter med resp. s og s', saa har 

 man Proportionen: 



men dette vil igjen sige, at Forholdet mellem en lysabsorberende 

 Vmdskes Koncentration og den dertil svarende Extinctionskoefficient 

 bestandig er en konstant Stftrrelse. Vierordt kaldte denne Kon- 

 stant Absorptionsforholdet og betegnede den med A. Senere er 

 Betegnelsen spekirophotometrisk Konstant brugt om den samme 

 St0rrelse. 



