op i de hoiere Dybdebrelter, nogle endog op i Laminariabaeltet 

 eller nsesten til Straiiden. 



De her nsevnte Dyrearter udgjore vel endnu et ikke meget 

 betydeligt Anral(92); men naar man betsenker, at de fleste af dem 

 bleve tagne leilighedsviis, nemlig iseer hsengende fast ved Fisker- 

 nes Dybsliner, og at Bundskraben kun i nogle faa enkelte Tilfselde 

 er benyttet paa disse store Dybder, vil man indsee, at der her 

 er et vidt og hoist interessant Felt fur den mod de lilsfnckUtdiirc 

 Midler til disse Undersogclser udrustede Naturforsker. De alle- 

 rede erholdte Dyrearter ere saa langt fra at henpege paa, at det 

 animalske Liv ved 300 Favnes Dyb skulde have sin Gramdse 

 eller engang nserme sig til denne Grsendse, at de meget mere 

 netop vise, at der her optrseder en i mange Henseender eiendom- 

 melig Dybvandsfauna, som ganske sikkert strsekker sig endnu 

 betydeligt lamgere ned i Dybet. 



Eiendommelige for disse Dybder ere nemlig de store Coraller: 

 Oculina, Ulocyathus, Primnoa, Briareum; de anforte store Pennatuli- 

 der; Astrophylon, Asternny.r : Brisinga , Cidaris, Molpadia; Wahlhei- 

 mia septigera, Lima excarala, Yoldia abyssicola. Og de fleste af 

 disse ere store, kraftigt udviklede Former: Waldheimia septigera 

 (IV lang) og Lima excavata (6" hoi) ere de storste bekjendte 

 Arter af deres respective Slregter; ligesaa henhorer Ulocyathus 

 arcticus (1 5 / 12 " i Gjenneinsnit) til de storste bekjendte Arter blandt 

 de af kun et enkelt Dyr bestaaende Turbinolider. Peunulufidenie 

 synes netop i disse Dybder at naae deres hoieste Udvikling : Pen- 

 naiula borealut (22" lang) og Virgularia finmarchica (40 1 /," lang) 

 henhore til de storste bekjendte Arter. Man erindre ogsaa den 

 6' lange Umbellularia gr&nlandica Lamarck, som blev optisket fra 

 et Dyb af 236 Favne i Najrheden afGronland. Briareum arboreutn 

 endelig, Kjsempen blandt de nordiske Haves Coraldyr, opnaaer 

 endog Mandshoide og Armstykkelse. 



Der, hvor Organismer af saa forskjellige Slags og tildeels af 

 saa betydelig Storrelse leve, bar man vel tilstraekkelig Grund til 

 at antage, at mange flere andre ogsaa findes og at der paa disse 



