2 



jeg Mistanke om, at enkelte af dem ikke var Orthit men Gado- 

 linit. Ved at maale et Par nogenlunde udviklede Krystaller af 

 dem blev denne min Formodning end mere bestyrket, og da 

 jeg ved den kemiske Analyse paaviste baade Beryljord og en stor 

 Msengde Ytterjord deri, saa fik jeg fuldkommen Vished for, at 

 denne Gang maatte vaere ualmindelig rig paa den saa yderst 

 sjeldne Gadolinit. 



Jeg greb derfor den forste Anledning til paany at besoge 

 Stedet, og var saa heldig i Sommeren 1862 i samme Gang at 

 finde Godolinit ikke alene i overordentlig store Kvantiteter (8—10 ®0 

 men og srcrdeles smukt udviklede Krystaller af samme. 



Den storste af disse Krystaller paa 1630 Gram, besidder vort 

 Mineralkabinet. 



Jeg bar foretaget en noiagtig krystallografisk Undersogelse 

 af dette Mineral, et Arbeide, hvortil jeg bavde desto store Op- 

 fordring, som de forskjellige Mineralogers Angivelser angaaende 

 Gadoliniten ere aldeles forskjellige. Omend Grunden til disse 

 betydelige Afvigelser for en Del er at sogederi, -at dette Mineral 

 kan optraede i Varieteter, der er forskjellige saavel i krystallogra- 

 fisk som i kemisk Henseende, saa tor dog vel Hovedgrunden vaere 

 den, at man bidindtil ikke bar fundet Krystaller saa smukt og 

 tydeligt udviklede, at man bar kunnet anvende Reflexionsgoni- 

 meter paa dem. 



Efter Levy og Scherer skal Gadoliniten vaere klinorombisk, 

 medens Brooke og nylig Nordenskjold 1 il'olge Maalinger udforte med 

 Anlaegsgoniometer paa et stort Antal fin#£e Godoliniter, angive, 

 at den er rombisk. 



Det fremgaar paa det bestemteste af mine Maalinger, at Ga- 

 doliniten er klinorombisk. Axesysteinet afviger rigtignok kun Va 

 Grad fra at veere retvinklet, men mine Maalinger have tilladt en 

 langt storre Noiagtigbed end '/ 2 Grad. Den maalte Krystal bavde 

 saa blanke Flader, at jeg ofte ved et halvt Snes Afllaesninger til- 

 dels med ny Indstillinger ikke fik st0rre Afvigelse end 8 a 10 

 Minuter. 



