113 



ak (p'-f x) a ' (q'-f x) b ' ; og den virkelige Hastighed, hvormed A'-f B' 

 bliver dannet, er Differentsen mellem disse, altsaa: 



V =r ~ dl ~ k [(P X)a (q_x)b ^ a ( P' + X ) 3 ' Ol'+xyj . . (2). 



Naar x antager GnendM'vjpnlirn I, hvor Ligevjcgt finder Sted, 

 da er v = o. 



Ligning (1) kunne vi udvide til det Tilfeelde, at to Stoffer 

 simpelthen indvirke paa hinanden og danne to nye Stoffer A' og B' 

 uden at en gjensidig Substitution finder Sted. 



Denne Ligning (1) viser os, hvor vigtig Tidens Indflydelse 

 er for Studiet af Coefficienterne a og b. I de Tilfselder for Exem- 

 pel, hvor en tilbagegaaende Substitution ikke finder Sted (Zink 

 -f Saltsyre f. Ex.), kan ingen Ligevsegt mellem de kenhske Krref- 

 ter opstaa, altsaa ingen Ligevsegtsligning opstilles ; derimod kan 

 Krsefternes St0rrelse studeres ved Tiden. 



Med Hensyn til Tidens Storrelse, naar Reaktionen er fuld- 

 fort, da viser (1), at den baade kan vsere eudelig og u en de- 

 li g, alt eftersom Coefficienternes Storrelse er. 



Vi anse det iinidlertid ikke for Stedet her at diskutere disse 

 Ligninger videre; vi ville vise deres Anvendelse for enkelte For- 

 sogsrsekker og der ntermere behaudle dem. 



I. Kulsur Baryt og svovlsurt Kali i lLge Atomforhold 

 ved 100°. 



For det Tilfrclde, at man har 1 Atom mod 1 Atom, bliver 

 Formlerne noget simplere. Man har da p = q, p' — q' = 0. 

 Og Hastigheden er : 



v = k ((p-x)» - ax-) (3) 

 Tiden bliver da bestemt af Ligningen : 



Dette Udtryk er, som man ser, i kke integral) el t i sin Al- 

 mindelighed og selv for de Tilf'aelder, at m og n havde saadanne 

 Vasrdier, vilde Udtrykket blive meget compliceret. Er m for- 

 holdsvis stor, saa kan man dele Tidskurven i to Dele ; den ferste 



