ho 



trier sserdeles noie overens med Dyret af Cythere, og at den eneste 

 Character, hvorved han kan adskille det fra samme hos denne 

 sidste Sltegt er Mangelen af Flagellum paa de nedre Antenner 

 og Tilstedevserelsen af bundtvis ordnede Haarknipper paa sidste 

 Fodpars 2det Led. Den forste Character grunder sig paa en 

 unoiagtig Undersogelse, da Flagellum her endog er meget stserkt 

 udviklet, og den sidste Character have vi seet ogsaa tilkommer 

 enkelte Arter affoi egaaende Slaegt (Cythereis horrida). Resultatet 

 vilde herefter saaledes blive, at Dyret af Cyprideis i ingen Hen-, 

 seende adskiller sig fra Dyret af Cythere og at Sleegten som Folge 

 heraf heller ikke med nogen Grund vilde kunne bibeholdes. 

 Havde imidlertid Brady naermere undersogt Lemmerne hos Han- 

 nen, vilde han her strax i den hoist eiendommelige Bygning af 

 de 2 forste Fodder have stodt paa en meget distinct Character, 

 der alene vilde vrere tilstrrekkelig til at begmnde Slsegtens Bibe- 

 holdelse. Sleegten er baade reprsesenteret i det ferske Vand og 

 i Havet. Den af mig tidligere kortelig beskrevne Cythere lacustris 1 

 synes nemlig at hore herhen. Af de ovrige 3 Arter er den ene 

 (C. torosa) kun funden i brakt Vand; hvorimod de 2 ovrige ere 

 segte marine Former, der begge gaa ned til temmelig betydelige 

 Dybder. Ved at examinere de talrige af Bosqtet beskrevne og 

 afbildede fossile Ostracoder fra Tertiffirformationen i Frankrig og 

 Belgien finder jeg blandt hans Arter af Slajgten Bairdia enkelte, 

 der ifolge sin hele ydre Habitus og Skallens Structur synes mig 

 at burde henfores til denne Slasgt. Dette er f. Ex. Tilfseldet med 

 hans Bairdia faveolata, punctatella og Hebertiana. Jeg maa ogsaa 

 ved denne Leilighed bemaerke, at der under samme Slsegt (Bair- 

 dia) vistnok er sammenblandet Ostracodeformer af endnu flere 

 forskjellige Slsegter, uden at det dog efter de givne Beskrivelser 

 og Afbildninger er mig muligt med Bestemthed at afgjore enhver 

 af disse Arters rigtige Plads i Systemet. Dette vil kun vaere 

 muligt ved en noiagtig sammenlignende Undersogelse af Skallens 

 Form, Structur og isaer Laasliniens Udseende. 



Z _i-k U. ise i Sommeren 1862, pg. 30. 



