144 



absolute Fornuft, og kort efter hedder det: „ Alt er eft er sin Form 

 den absolute Identitets Selverkjendelse." Efter de ofte citerede 

 „Aphorisuien" 97 ff'. er det Guddommelige ved Tingene deres 

 Idea, det eneste Positive i dem („Aphorismen« 134). Vistnok 

 skjelnes udtrykkelig rnellem „AUgemeinbegriff" eller „Gattungs- 

 wesen" og Idea: Idea er nemlig Begrebet, som den uendelige 

 Bejaen af Vseren, med den Tilfoielse, at den er selv det Seeregne, 

 forsaavidt dette er i Gud, som en evig Sandhed. Men denne 

 Idea er altsaa dog Begrebet med den Bestemmelse, at dette tillige 

 er Vseren, med andre Ord : det er det Almindelige i sin Sandhed, 

 nemlig som Et med det Sferegne. At Sehelling her, som og Side 

 190 og andre Steder, setter en saa absolut Modssetning rnellem 

 Idea og Almenbegrebet, beror paa, hvad der ogsaa i andre Hen- 

 seender bliver at tage i Betragtning, nemlig, at hau ikke kjender 

 anden Logik, end den formelle, og at derfor Begrebet hos ham 

 er det Almene som modsat det Sseregne; men vi . se, at hans 

 Idea, det Guddommelige, det Positive, i Tingene, netop er det 

 Almene som Et med det Sreregne. Derfor hedder det ogsaa i 

 „Aphor. etc." 214 med Anmaerkning, at al Forskjel er „nichtig," 

 da den beror paa Relationer, og disse ere netop det „Niehtige, a 

 blot en forvirret Betragtningsmaade. Derimod strider ikke, at 

 det i de samme r Aphor." 103 hedder, at Graden af ethvert Va3- 

 sens Fuldkommenhed er lig Graden af dens Saeregenhed; her 

 betragtes nemlig (se den samme Aphorisme) det Sseregne som 

 virkelig optaget i den uendelige Affirmation, d. e. i Gud, altsaa 

 som reflekteret i sig, som det Almenes Existensform. Som saa- 

 dan er den nemlig efter Aphorisme 106 selv — dog kun i Alaffir- 

 mationen - en uendelig Affirmation, der indeholder i sig en Uen- 

 delighed af Affirmationer eller Positioner, hvis Centrum eller ab- 

 solute Enhed den er, hvortil den altsaa forholder sig som Gud 

 selv til de sseregne Positioner, smlg. 84 ff. I „Vorlesungen iiber 

 die Methode des akademisehen Studiums" XI ndtrykkes dette 

 Forhold saaledes, at Gud producerer Ideerne, idet ban inddanner 



Tingene, og, at Ideerne saaledes ogsaa ere de Midlere, hvorved 

 Tingene ere i Gud. 



