150 



chungen etc." en Formel, der netop udhsever den reale Factor, 

 som den stofligt producerende, medens den ideale blot giver For- 

 men, Bestemmelsen. 



Det er allerede tidligere bemserket, at Forholdet mellem denne 

 Systemets reale Phase, hvis Grundprincip er udtalt i hine Satser, 

 og dets ideale Phase, er det samme, som inden selve Identitets- 

 systemet mellem den ideale og den reale Factor eller mellem 

 Identiteten og Differensen, d. e. en umiddelbar Modssetning og 

 en ligesaa umiddelbar Enhed. Paa den ene Side synes jo Dette 

 at vsere stik modsatte Systemer: efter det ene er Alt Idealitet, 

 efter det andet er Alt Realitet: men paa den anden Side synes 

 de at stemme faldkommen overens, saaledes, at det senere System 

 kun er et Supplement til det tidligere, som Schelling selv paa- 

 staar, en Paastand, som Michelet tildels godkjender. Naar det 

 nemlig i Identitetssystemet hedder: „Alles ist der Form nach 

 Selbsterkennen des Absoluten," maa man uvilkaarlig sporge : hvad 

 er det da efter Realiteten? og Besvarelsen nemlig, at det er 

 „Selbstgebaren des Absoluten," synes at blive et nodvendigt Sup- 

 plement, den anden Side, til det tidligere System, altsaa en inte- 

 grerende Del deraf. Og endnu tydeligere ligger Identiteten af 

 begge Systemer i den transscendentale Idealismes Princip, hvori 

 Form og Indhold er Et, og Jegets Begreb Et med Jeget selv, 

 eller: Jeget er umiddelbart derved, at det tsenkes. Det er saale- 

 des ganske vist det samme Absolute, kun seet fra forskjellige 

 Sider, nemlig den ene Gang fra Formens og den anden fra Ind- 

 holdets eller Realitetens Side; men netop deri ligger ogsaa, man 

 kunde sige, den absolute Mods«*etning, paa Grund af hvilken de 

 Fleste have overseet Sammenhamgen og betragtet det senere som 

 et rent Affald eller Tilbagefald, saaledes Michelet. 



Denne Modsaitning fremtraeder for det Forste i eu ganske 

 forskjellig Fremstillingsform og Terminologi. Det ligger i Wen- 

 titetssystemets mer idealistiske Charakter, at Terminologien her 

 er i hoi Grad abstract formel, og at Systemet derved i sin detuil- 

 lerede Udferelse faar i mere eller mindre Grad Charakteren af 

 formalistisk Schematisme eller Parallelisme. Naar saaledes den 



