no 



som Virkelighed - hist paa Identiteten — , hvorfor ogsaa S. 43 

 det Reale i Tiden som det Sande modsfettes det Abstracte, paa 

 Summcnligniiig (upliilosophisk Betragtnhigsmaado) Beroende, det 

 Usande (netop omvendt i „Darstellung etc." og „Aphorismen," 

 hvor netop det Reale, Differensen, er det paa Samrnenligning 

 Beroende, det blot Relative). Derfor bliver ogsaa senere den 

 ideale Philosophi den negative, Philosophiens blotte Mulighed, 

 derimod den reale (empiriske, aktuelle) den positive, dens Virke- 

 lighed. 



Men denne saa at sige omflyttede Accent hrenger sammen og 

 staar dog tillige i Strid rned den furandrede Stilling, som Facto- 

 rerne have faaet, hvortil Spiren dog kan paavises allerede i det 

 seldre System. 



Medens hin Betragtning>mandc al' Bcstcmmelserne bcstaar 

 deri, at det Ideale, Begrebet, er den oprindelige Enhed, der vir- 

 keliggjer sig ved at differentiere sig, gaar der ved Siden deral' 

 lige fra Ferst af en modsat Betragtningsmaade med lige Ret. 

 Det er jo nemlig klart, at, da Differensen netop er Differens af 

 Idealitet og Realitet, kan man ligesaagodt sige, at det er det Re- 

 ale, der differentieres, bestemmes ved eller i det Ideale, som om- 

 vendt, og da den egentlige Virkelighed er deres Enhed, kan man 

 ligesaagodt sige, at det er det Reale, der virkeliggjores ved det 

 Ideale, som omvendt; overhoved kan Overgangen, miar den ska' 

 gjeres, ligesaagodt gjeres fra Realitet til Idealitet, som omvendt, 

 da disse Bestemmelser kan ere i Modsretningen. I ,.System des 

 transsc. Id/ ligesom i „Darstellung etc." er den objec tive, reale 



rigtignok herved bemserke, at forud overhoved for Differentierings- 



nrnfPScfMi cranr AM ,.r.fp,,cl«c« Al, c ,l,,». ,«J« r.flar (\pA hed- 



