214 



Til Forestillingen om Menneskets Hedenfart tilhest knytter 

 sig Sagnet om Aasgaardsreiden eller Ridtet til Aasgaard. 1 



Rensdyr. 



Af samme Grund, som Hedenfart symboliseres ved Heste og 

 Vogne, kunne blandt Lapper og Finner Ren s d y, som disses ssed- 

 .vanlige Kjoredyr, betegne Bortreisen fra denne Verden. Paa et 

 Par Feldt i Bohuslehn (T. 4 f. 9, T. 6 & 7 f. 17; 22 & 23 f. 66; 

 T. 35 & 36 f. 119) ere Rensdyr afbildede, og antyde rimeligviis 

 en Tid, da den finlappiske Urbefolkping endnu ikke var ganske 

 fortraengt fra disse Egne. Vel er Tegningen af Dyrene saa raa, 

 at man ei med Sikkerhed kan see. om dermed betegnes Hjorte 

 eller Reensdyr; f. Ex. af Tab. 22 & 23 f. 66. 



% 



a '« St. 



men, er min Udtydning af Ristningerne i Almindelighed antage- 

 lig, kan man ikke betvivle, at Reensdyr ere meente. 



Vaaben. 



I de helleristede Krigeres Hsender, saavel de gaaendes som 

 de ridendes, sees, paa et Par Undtagelser nser, alene Spyd (fig- 

 1, 36, 37, 43, 45, 46, 62, 69), 0xer og Stridshammere (fig- 

 17, 36, 43, 48, 63, 69, 70, 72, 78, 110). Kun to Steder (fig- 17 

 og 88) sees Msend med Bue og Piil. Det er meget betegnende, 

 at Sverd ikke seesinogen Mands Haand. Man t0r maaske deraf 

 drage den Slutning, at Ristningerne skrive sig fra en saa fj ern 

 Oldtid, at Svserd endda ikke vare blevne noget almindeligt An- 

 grebsvaaben. 



Vel mener Holmberg S. 126, at de Skraastreger, som ved 

 flere Personers Side ere anbragte og som nedentil ende i en 

 Klump ei sjelden i to saadanne, forestille Sv?erd. Men det fore- 

 kommer mig rimeligere, at derved betegnes en Stridshammer el- 

 1 Sml. Grimm, MytkoL S. 897-98. Amal. f. nord. Oldk. 1846, S. 312 fa 



