244 



gere markeret sees i enhver af Halvdelene endnu en Fure, lodret 

 paa den forste, hvorved Kimskiven tilsidst deles i 4 kugleformige 

 Dele; enhver af disse deler sig igjen, saaledes, at der fremkom- 

 mer 8, disse igjen i 16, 32, 64 o. s. v. Tilsidst bliver Kimskiven 

 delt i saa mange Dele, og Delingerne blive saa fine, at dens 

 Overflade tilslut synes ligesaa glat, som den oprindelig var. 

 Hermed ender den lste Periode i Mggets IMvikling. Den hele 

 Delingsproces har omtrent medtaget 4 D0gn. Endnu er imidler- 

 tid intet Spor af Fosteret at se; Kimskiven er forst nu ved den 

 forberedende Delingsproces gjort skikket til atfrembringe Fosteret. 



Den 2den Periode begynder dermed, at Kimskivens 0vre mod 

 Blommen vendte Side, der for var ganske flad, hffiver sig uhr- 

 glasformigt ind i samme, hvorved Kimskiven antager Formen af 

 en staerkt convex Lindse, hvoraf Halvdelen rager ind i Blomme- 

 massen, Halvdelen udenfor samme. Den gaar paa Midten ud i 

 en tynd circuleer Braem, udenfor hvilken man opdager talrige 

 krandsformigt om samme ordnede smaa kugleformige Legemer, 

 der synes at veere enkelte af de ved den sidste Delingsproces 

 fremkomne Smaadele, der ere losnede fra Skiven og findes ind- 

 leiet i den klare oljeholdige Zone om samme. Efterat den ind i 

 Blommemassen ragende Del af Kimskiven har naaet sit Maximum 

 af Heide, der endog ofte kan vsere ikke saa ubetydeligt sterre 

 end den udenfor Blommen ragende Del, begynder den igjen at 

 svinde ind; dog saaledes, at dette sker hurtigere paa den ene 

 Side end paa den anden. Paa dette sidste Sted danner sig i 

 Randen en liden Fortykkelse, sum er det Punct, hvor Foeteran- 

 ljegget forst viser sig. Kimskiven, der saaledes oprindelig havde 

 en flad, derpaa en convex ovre Side, begynder nu endog at ind- 

 hules stferkt i Midten, saa at den tilsidst viser Formen afet tyndt 

 hue- eller skaalformigt Belfeg om den nedre Pol af lilonuuen- 

 Sees ^Egget nedenfra viser den nu af 2 Blade (det vegetative og 

 animalske) bestaaende Kimskive, eller som den nu rettere bflr 

 kaldes Kimhud (Statoblast), en indre lysere Zone og en mere 

 fortykket cirkelformig Rand, der snart paa den ene Side, hvor 

 den ovenomtalte Fortykkelse findes, viser sig bredere og compac- 



