sig meget smal og tilspidset, samt nsesten fuldkommen lige. Dens 

 Siderande ere noget fremspringende og danne en ubevaegelig 

 rundt OverkjsBven gaaende Kant eller et Slags Overlsebe. Noget 

 indenfor denne ere Barderne fsestede, i Midten adskilte ved den 

 stserkt kjolformigt fremspringende Gane. Ved Spidsen at' Over- 

 kjaeven findes nedad 2 parvis stillede fine Aabninger (pi. 2, fig. 6) 

 hvis regehmessige Anordning og eiendommelige Form synes at 

 tale imod at anse dem for almindelige Hudporer. Man kunde 

 maaske her tsenke paa et Slags Lugteorgan. Hvis Hvaldyrene 

 overhovedet ere begavede med denne Sands, vilde det nemlig 

 vaere urimeligt at henlsegge den i Analogi med de ovrige Pattedyr 

 til Blaesehullerne eller den egentlige Naeseaabning. Dette Organ 

 maatte nodvendigvis for at kunne veere til nogen Nytte vaere mo- 

 dificeret efter disse Dyrs Leveseet og snarere bygget efter den 

 for Fiskene gjasldende Typos. Man vil ogsaa her, naar afsees 

 fra disse Aabningers ringe Sterrelse, finde en paafaldende Lighed 

 saavel i Udseende som Beliggenhed med Haiernes Naeseaabnin- 

 ger. Naturligvis kan her ikke vsere Tale om an det end en blot 

 og bar Hypothese, saahenge endnu ikke disse Aabningers con- 

 stante Forekomst og Forhold til de indre Dele er nsermere afgjort. 



Underkjoeren er betydelig baade bredere og lamgere end Over- 

 kjffiven. Ovenfra eller nedenfra seet viser den sig staerkt udbuet 

 til Siderne, med den storste Convexitet noget bag Midten. Un- 

 derkjffivens Brede er her nresten dobbelt saa stor som Overkjse- 

 vens og omtrent lig Hovedets Brede paa det bredeste. Fortil 

 gaar den ligesom Overkjaeven ud i en stump Spids, der naar ikke 

 saa ubetydeligt frem for bin. Dens ovre Mundaabningen be- 

 gramdsende Rand er temmelig skarp og ikke lige, men temmelig 

 Btferkt udbuet dannende en Slags Underlsebe, der ister i den 

 bagre Del er temmelig hoi. Denne Underlaebe er skraat indad- 



mod Overkja3ven, dog saaledes at, denne sidste i sin hele Omkreds 

 omsluttes af samme (se pi. 1, fig. 2, pi. 2, fig. 2). Sees Hovedet 

 i dette TiltVelde ovenfra eller nedenfra dannes derfor de ydre 

 Conturer af hele Snuden eller Ansigtsdelen alene af Underkjaeven 



