46 



Palpeled er meget lsengere end det andet og bliver mod Enden 

 smalt. Det andet Kjaebepars Plader ere smaae. Kjaebef0ddernes 

 ydre Plade naaer ikke frem til Midten af Palpens andet Led 

 og er vsebnet rned v tynde Torne i den nedre Rand. Palpens 

 tredie Led bliver mod Enden smalere, og dens fjerde Led er 

 langt, kloformigt. Det forste og andet Fodpar er naesten af den 

 samme Form, men andet Fodpars Haand er lidt laengere end det 

 farstes. Begge Fodpars fjerde Led er meget kort, triangulaert, 

 og dets nedre bagre Vinkel er kun ubetydeligt udtrukket og til - 

 rundet. Haanden er meget stor, naesten aegformig; Kloen lang, 

 lidet krummet. Det tredie og fjerde Fodpars tredie Led er ikke 

 meget udvidet og er laengere end fjerde, men lidt kortere end femte 

 Led. De tre bagre Fodpars forste Led er bagtil meget bredt, 

 udvidet og kun noget saugtakket; det tredie Led er staerkt for- 

 laenget i det nedre, bagre Hjorne. Springfodderne ere forhengede; 

 den ydre Green paa alle tre Par er kortere end den indre, og 

 begge ere vaebnede tned staerke Torne i den ovre Rand ogi Enden. 

 Det tredie Par Springfodders Skaftled er meget kort, neppe 

 Halvdelen af den kortere, ydre Greens Lcengde, der omtrent er en 

 Fjerdedeel kortere end den indre. Halevedhsenget er segformigt. 



Gen. VI. Metopa. A. Boeck. 1870. 



Professor Dana opstillede i 1852 SlaBgten Slenothoe, hvonned 

 Costas Sla-gt Probolium, opstillet 1853, og Spence- Bates Montagna 

 ere Synonymer. Fra Slsegten Stenothoe adskilte jeg i Crustacea 

 amphipoda borealia et arctica 1870 Slpegten Metopa, som vaesentlig 

 adskiller sig fra Stenothoe derved, at Kindbakkernes Palpe er meget 

 kort, 31edet ; men det 3die Led er naesten rudimentajrt og meget 

 vanskeligt at see, medens Palpen mangier fuldstaendig hos Slasgten 

 Stenothoe. Desuden er Iste Kjaebepars Palpe lledet, medens den 

 bos Stenothoe er 21edet, Forovrigt stemme begge Slajgter overeens. 



Til denne Slaegt Metopa here Here af de ved Norges Ky- 

 ster forekommende Alter og desuden den nedenfor beskrevne fra 



