126 



Dunderlandsdal, optagende Tilleb dels fra Grasndsen af Umea Lap- 

 mark i Sydost, dels fra Graendsefjeldene mod Salten i Nord, og 

 endelig komme maaske dens vandrigeste Bielve fra den store Bra 

 Svartisen, som nsestefter Justedalsbraeen skal vsere Norges stoiste 

 Brae, og som breder sig ud over Fjeldene mellem Ranen og Bei- 

 eren mod Nordvest. Dunderlandsdalen er i sin nedre Del aaben 

 og venlig; lsengere oppe oingives baade den og dens Sidedale af 

 hole Fjelde, hvoraf 0rtfjeldet, som stiger til mer end 4000 Fud, 

 rimeligvis er det heieste. Der er Granskov op igjennem Dalen 

 til lidt nordenfor Polarkredsen ; siden er der Birkeskov med lidt 

 Fure indblandet. 



Professor M. N. Blytt og Gartner N. Moe besogte i 1841 (paa 

 deres Reise til Finmarken) Alsteno og Ranen. Blytt opholdt sig 

 ved Hemnses. medens Moe unders0gte Lerskardalen ; men deres 

 Ophold i disse Egne var kortvarigt og faldt desnden tidlig paa 

 Sommeren paa en Tid, da Vegetationen isasr i Fjeldtrakterne endrm 

 var lidet udviklet. Fra dette Ophold haves i Blytts Manascripter 

 Fortegnelse over de observerede Arter. 



Forevrig vides Ingen forhen at have botaniseret i Ranen med 

 Undtagelse af Hr. Pastor Heltzen, fra hvem Blytt sees at have 

 hentet adskillige Oplysninger. 



I Sommeren 1870 besogte jeg Ranen med' offentlig Undent- 

 telse i Selskab med Student W. Arnell fra Upsala. Vi stege den 

 lste Juli iland paa Lygtoen og opholdt os i den forste Halvdel af 

 Maaneden ude ved Havet, idet vi undersogte Skjaergaarden, d. 

 s. Oerne Lygto, Dono*, Totnbo, Huglo og de to smaa Holoier 

 Vigholmen og Finkona, samt gjorde et Par Excursioner ved Nesne. 

 Derpaa reiste vi ind til Mo. Efter nogle Udflugter i Omegnen af 

 Mo tiltraadte vi den 22de Juli en laangere Tur op igjennem D« n ' 

 derlandsdalen og traengte gjennem denne lige ind til Rigsgrsendsen 

 paa Nasafjeld. Den 12te August reiste vi fra Mo ud til Heron**- 

 Her botaniserede vi til den 19de, da vi tog ind til Korgen og L er ' 



og denne TJndersagelse blev derfor meget nfuldsttendig. 



