128 



Vidiegrcendsen (Salix glauca & lanata). 

 Paa 0rtfjeld mod Syd 



— Bredikfjeld 



- Andfjeld 



2882 Fod. 

 3055 - 

 3073 - 

 2828 - 

 2553 — 



— Nasa 



- Tverfjeld 



Snegramdsen bestemtes ikke directe ved Maaling, men jeg tror 

 ikke at feile synderlig, naar jeg setter den i en Hoide af 4000 

 til 4200 Fod i de naermest Grsendsen liggende Egne, f. Ex. paa 

 Oxtinderne og i de inderste Dele af Dunderlandsdalen. Hverken 

 Nasafjeld, som er 3842 Fod hoit, eller Tverfjeld (3997) naa Sne. 

 graendsen; de ere, isser Nasa, i store Straekninger snebare, og 

 deres Vegetation viser ogsaa, at Snegramdsen maa ligge noget 

 heiere. Ifolge Wahlenbergs omhyggelige Iagttagelser 2 ligger Sne- 

 gramdsen omtrent 2000 Fod over Birkegroendsen ; efter dette vilde 

 den i de indre Dele af Ranen komme til at ligge 4200 F. o. H. 

 Fra Graendserosen paa Nasa, hvor man har en vid Udsigt saavel ind 

 i Lapmarken som udover de norske Fjelde, ser man tydelig Ha- 

 vets Indflydelse paa Snelinien. De norske Fjelde skinne oventil 

 af sammenhcengende Snemasser, men paa den svenske Side ere 

 Fjeldene, skjont deres Hoide er betydelig, for Storstedelen sne- 

 bare. I de vestligere Dele af Ranen kan man neppe saette Sne- 

 graendsen saa hoit som paa Graendsefjeldene. Ryggen af 0rtfjeW 

 ovenfor Dunderland var i en Hoide af 3810 Fod end nil snebar, 

 men store Braver gaa lige i Nsarheden omtrent 600 Fod lavere ned. 

 At Snelinien paa Vestsiden af Svartisfjeldene maa ligge langt lavere, 

 kan slnttes af den Omstaendighed, at Isbrteerne her naa ned til 

 Havet (Melo). 



Vidiegraendsen er paa langt nter ikke saa skarpt udpraege 1 

 som Birkegraendsen, og deraf kommer den ikke ubetydelige Uover- 

 ensstemmelse mellem de forskjellige Maalinger. Paa de lesere 



Skiferfjelde mangle Salix gh 



ganske. 



