258 



inferiores vero multo longiores longitudinem scuti dorsalis cum 

 rostro triplo superantes. Maxillipedes 3tii paris qvam in M. rugosa 

 graciliores, articulo imprimis 3tio multo angustiore et sat arcuato. 

 Pedes lmi paris (gnatnopoda) valde elongati, corporis longitudinem 

 longe superantes, angustissimi, manu lineari non diltftata, digitis 

 rectis et palma vix longioribus. Pedes ambulatorii qvam in M. 

 rugosa multo et longiores et angustiores. anteriores corporis lon- 

 gitudinem seqvantes, ungve terminali longo et angusto leviterqve 

 flexuoso. Pedes posteriores chelati fere ut in M. rugosa. Color 

 supine lsete ruber, inferne albidus. Longit. feminaa adultae oviferae 

 46 Mm. 



Habitat in abyssis sinus Hardangerfjord, prof. 300—500 or- 

 gyar.; nec non ad insulas Lofotenses, prof. 300—400 orgyar. 



Af SlaBgten Munida kjender man hidtil kun nogle faa Arter, 

 nemlig foruden den nordiske Form M. rugosa et Par tropiske 

 Arter. Begge disse staa den typiske Art srerdeles na3r. Det 

 samme er ogsaa Tilfseldet med naervaerende nye Art, som man 

 let ved et flygtigt Oiekast kunde forvexle med him Ved en noiere 

 Undersogelse finder man dog enkelte Characterer, der ere aldeles 

 constante for begge Arter, og hvorved naervjerende Art i enhver 

 Alder med Lethed kan skilles fra den almindelige Form. Herhen 

 horer isser Feddernes usaedvanlig spinkle og stserkt forlsengede 

 Form, hvilket issBr for lste Pars Vedkommende er let ioinefal- 

 dende, hvorfor ogsaa Arten er bleven bena2viit herefter. Man vil 

 ogsaa ved noiere Undersogelse finde, at den egentlige saakaldte 

 Haand viser et fra samme hos M. rugosa meget afvigende Udse- 

 ende, saavel ved sin fuldkommen lineasre (ikke opsvulmede) Form 

 som ved Laeogdeforholdet mellem Fingrene og Palmen. Saavel 

 R yg sk joldet som Bagkroppen er oventil prydet med de ssedvanlige 

 zirligt ordnede cilierede Folde, der idethele vise en fuldkommen 

 lignende Anordning som hos M. rugosa. Undersoger man iraid- 

 lertid en Del Exemplarer af begge Arter, vil man finde, at disse 

 Folde hos na2rvaerende Art altid ere langt faerre i Antal end hos 

 den anden Art, Navnlig bliver dette ioinefaldende paa Bagkrop- 

 pen, og de faa her udviklede, men meget skarpt markerede 



