308 



to naevnte Former x 6 + ax -f- b = og x 5 — ax — b = 0. Er f. 

 Ex. Ligningens Form x* — ax + b = 0, hvor a og b ere begge 

 positive, saa gaar denne Ligning ved Substitutionen x = — z over 

 i felgende : 



_ Z 5 + az _|_ t = eller z* — az — b = 0, 

 som atter ved Substitutionen z = — y giver: 



y 5 — -j^y— -^- = eller y s — c'y — c' = 0, 

 naar ~ saettes lig c'. 



2. Vi skulle neiere betragte Fundamentalligningen y 5 +cy+c=0 

 eller (forat undgaa det negative Maerke) y 5 — cy — c = 0. Af 

 sidste Ligning erholdes, naar samme oploses med Hensyn paa c: 



c = -£-. 



Giver man efterhaanden y Vserdierne 0, 1, 2, 3 o. s. v., voxer 

 c fra Nul og naermer sig for meget store Vaerdier af y til + °°- 

 Giver man y negative Vaerdier fra til — 1, aftager c fra og 

 naermer sig til — oo. Giver man y negative Vaerdier, der i Tal- 

 vaerdi overstige 1, saa bliver c positiv. Seettes y = — (1 + 0» 

 hvor s er en uendelig lille Sterrelse, bliver c lig + oo ; lader man 

 s voxe, aftager c, indtil den naar sit Minimum for y = — f, nem- 

 15 g c = ^ = 12,207 . . . , og lader man fremdeles y voxe i Tal- 

 vaerdi, voxer stadigt c og naermer sig til +oo for meget store 

 negative Vaerdier af y. 



Geometrisk representees Funktionen c= ^ ved to ad- 

 skilte Kurvegrene, der begge have en faelles Assymptote i en ret 

 Linie parallel c-axen i Afstanden — 1 fra Koordinaternes Begyn- 

 delsespunkt. Hosstaaende Figur viser den ene af Kurvegrenenes 

 Form. Ligesom c er en Funktion af y, saaledes er omvendt y 

 en Funktion af c. Vi ville for Kortheds Skyld betegne denne 

 Funktion med Mserket F, saaledes altsaa, at af Ligningen 

 c = eller y* - C y — c = 



fotger: y=F(c). 



