309 



Af det forhen sagte felger, at til 

 enhver negativ Vserdi af c, liggende 

 mellem og — oo, horer en negativ 

 Vserdi af y, liggende mellem og — 1. 

 Til enhver positiv Vserdi af c mellem 

 og 12,207 . . . horer fremdeles en po- 

 sitiv Vserdi af y, og endelig horer til 

 enhver positiv Vserdi af c mellem 

 12,207 . . . og + oo tre reelle Vserdier 

 af y, hvoraf en er positiv og to nega- 

 tive, begge de sidste i Talvserdi stgrre 

 end Enheden. Geometrisk seet er dette 

 de forskjellige Skjseringspunkter, der 

 erholdes mellem Kurvegrenene og rette Linier parallele y-axen. 

 Drages disse Paralleler nedenfor y-axen, erholdes kun et Skjse- 

 ringspunkt, drages de ovenfor samme, erholdes dels et dels tre 

 Skjseringspunkter (to Skjseringspunkter, naar Parallelen bererer 

 den til venstre liggende Gren, der i Figuren ei er optegnet). 



3. Beregner man en Tabel for de sammenhorende Vserdier 

 af y og c, saa kan man ved Hjselp af samme i enhver trinomisk 

 Ligning af Formerne 



y 5 + ay -f b = og y 6 + ay 4 + b = 

 bestemme en reel Rod. 



Den efterfolgende Tabel er delt i tre Afsnit, betegnede med 

 No. 1, No. 2 og No. 3. Tabel No. 1 er beregnet efter Formelen 

 c = ^ , idet man giver x efterhaanden Vserdier fra til + 1 ; 

 c voxer da fra til + felgelig svarer denne Tabel til Kurve- 

 grenen AE. Man finder i Tabellen beregnet log. brig, c, der er 

 bekvemmere for den Brug, man skal gjere af Tabellen. Vaerdi- 

 erne af x eller r (c) ere 0,000, 0,001, 0,002, o. s. v. indtil 0,100, 

 derpaa 0,105, 0,110, 0,115 o. s. v. indtil 1,000. Medens r"(c) gaar 

 fra til 1, gaar c fra til £ og folgelig log c fra — oo til 

 log £ = 0,698 9700-1. 



