Mere uklart er det derimod, hvorledes Verdenshavet er kom- 

 met til at kaldes hafit rau&a, eller hvad der ligger til Grund 

 for denne Bensevnelse. For om muligt at faa Rede derpaa er 

 det naturligt, at man ser sig om for at opsoge og om muligt finde 

 lignende Bensevnelser paa Verdenshavet i andre Sprog, for at 

 derfra kan kastes det enskede Lys over det her omhandlede Ud- 

 tryk. Saadanne behover man da heller ikke at S0ge forgjseves. 

 Ti de forekomme endogsaa hos Folk og i Sprog, der hore til de 

 med vort eget nsermest beslcegtede. Saaledes horte det i seldre 

 Tid, og horer maaske endnu den Dag i Dag, til Folketroen i Eu- 

 gelland, at the Red Sea er det sikkreste, men tillige det vserste 

 Sted, hvortil man ved Besvtergelser kunde henvise Gjengangerne, 

 naar disse foruroligede eller forulempede de gjenlevende ved sine 

 Besog 1 . I Flandern antoges det ogsaa, at naar man i Kirkerne 



eftersom Betydningen af hasla og |>inurr er aldeles forskjellig, ligesom £i- 



min Ordbog Side 673 b) og tenung (= det gamle teinungr, se min Ordbog 

 Side 666 a). 



„A gbost may be laid for any term less than an hundred years and in anyplace 



the Red Sea, 

 !stly besougth t 



history nor tradition gives us any instance of ghosts escaping or retur- 

 ■om this kind of transportation before their time". Brand observations on 

 pular superstitions of Great Britain (London 1853) III, 72 jvf. 69 6 85. 38 

 es Oceanet eller en stor Flod, der skiltc den fra de levendes Hjem, laa 

 efter Grtekernes seldste Forestillinger Underverdenen eller de dedes Boliger, 

 i ingen kunde komme tilbage; jvf. Preller griechische Mythologie (2den Udg.) 



