432 



sig forene, at derved skulde forstaaes Flint, der jo aldrig fore- 

 kommer saaledes i Norge. Da jeg alligevel ikke vidste at scette 

 nogen bedre Forklaring i Stedet for den, som jeg havde forefun- 

 det hos andre, kunde jeg ikke andet end optage denne, hvor liden 

 Tilbojelighed jeg end havde dertil. 



Vistnok havde det ikke undgaaet min Opmserksomhed, at 

 Ordet endnu bruges i det norske Folkesprog, eftersom Ivar Aasen 

 i/siD Ordbog (lste Udgave) har baade „Heggjeitel" og „Heggjei- 

 telstein", men den Forklaring, han giver derover, kunde lidet 

 hjselpe mig. Ti det var dog aabenbart, at der ved h 6 gei till 

 betegnedes Sten af et vist bestemt Slags og af et iojnefaldende 

 Udseende, der gjorde den let kjendelig, og hvorved den tydelig 

 udskilte sig fra andre Stenarter. Som Navn paa en saadan Sten- 

 art forekommer ogsaa „hegelsten" i B. C. de Fines Beskrivelse 

 over Stavangers Amt fra 1745, trykt i N. Nieolaysens norske Ma- 

 gasin, 3dje Bind, Side 123. For om muligt saaledes at faa Rede 

 paa, hvad der skal forstaaes ved hegeitill, der tydelig nok er 

 at gjenkjende i „hegelsten u , har jeg i Anledning deraf forespurgt 

 mig hos Folk fra de Egne, hvor B hegelsten tt efter de Fines Angi- 

 velse skal have vaeret i Brug som Navn paa en vis Stenart; men 

 saavidt jeg kunde erfare, maa det nu der vsere gaaet af Brug. 

 Derimod skal der i hine Egne under Navnet „kattesten" fore- 

 komme „en klar hvid og haard Sten, der giver en stserk Ud fra 

 sig". Navnet „kattesten" er ogsaa andensteds, og det ikke allene 

 i Norge, men ogsaa i Sverige \ kjendt og i Brug som Navn paa 

 gangsbrev ora Granserne mellem Gaardene Halleland og Sotteland i Holme Pre- 

 stegjcld af 25de Marts 1536 (Dipl. Norveg. VI, 729) nsevnes „Hegiddelen", »° m 

 ligger i „Hegiddils myOr" ; og naar der i Kluwera norske Mindesmarker S. 108 

 nsevnes Fjeldet „H5gkjetteln" (jvf. den norske Turistibrenings Aarbog for 1869, 



Ordet „hegcitilP\ og at det ikke, som man fortseller, bar faaet sit Navn af 

 en Mand, der hed Ketil. 

 1 Saaledes i Tdre Hered af Oster-Gotland ifolge Raafs Beskrivelse over samfl* i 

 Fortegnelsen over de for Egnens Folkesprog ejendommelige Ord. I et M»rke- 

 gaogsbrev af 25de Oktober 1703 til Bestemmelsen af Graiuserne for Gaarden 

 0stby i Tjedling Sogn og mellem de til hver af dens Hoveddele borende Skov- 



