435 



4. Ulfaldi (Kamel) og beslsegtede Dyrnavne. 

 I Selskabets Mode den 14de Oktober 1870 har Hr. Professor 

 C. A. Holmboe ved at henlede Opmserksomheden paa, at Para- 

 belen om Menneskets Letsindighed, der forekommer i Barlaams 

 og Josafats Saga, maa vajre af osterlandsk Oprindelse, eftersom 

 den ogsaa findes i den under Navn af Kalila og Dimna bekjendte 

 arabiske Samling af Fortfellinger, tillige fremhsevet den mserke- 

 lige Afvigelse mellem begge disse Gjengivelser af sarame, at me- 

 dens det i Barlaams og Josafats Saga er en Enhjorning, der for- 

 folger Manden, er det derimod i Kalila og Dimna en Elefant. 

 Herved skal jeg tillade mig den Bemaerkning, at medens Kalila 

 og Dimna heri stemme overens med Fortaellingen, saadan som 

 den findes meddelt i Skrifter fra Indien \ saa er det dog heller 

 ikke allene i Barlaam og Josafats saga, at Dyret kaldes en En- 

 hjorning. Det samme er nemlig ogsaa Tilfseldet med denne For- 

 teelling hos Odo de Ciringtonia 2 (fra Slutningen af det 12te Aar- 

 hundrede) i hans Narrationes, hvorfra den er meddelt af H. Oe- 

 sterley i Jahrbuch fur romanisehe und englische Literatur, IX, 

 134. Dette er nu saa meget moerkeligere, som begge uagtet denne 

 Overensstemmelse neppe kunne have ost af samme Kilde, eftersom 

 de i andre vsesentlige Henseender afvige frahinanden. En anden 

 Afvigelse med Hensyn til Dyrets Navn findes derimod i Fr. Ruckerts 

 poetiske Bearbejdelse af denne . Fortrelling i hans Parabel : „Es 

 ging ein Mann im Syrerland u o. s. v., forst udgiven i Frauenta- 

 schenbuch, Niirnberg 1823, hvoraf Oehlenschlftgers „Manden i Bron- 

 den" vel maa ansees for en Oersaettelse. Her er det nemlig en 



