Om Dedeligheden i det ferste Leveaar. 



Af A. Ji. Riaer. 



Det t0r vaere almindelig bekjendt, at Norge udmaerker sig 

 ved en usaedvanlig liden Dodelighed, og at der i saa Henseende 

 ikke er noget Land, der kan opvise et saa gunstigt Resultat som 

 vort. Dette heldige Forhold viser sig isaer ved det forste Leve- 

 aar, idet der for de ovrige Aldersklasser ikke er nogen stairkt 

 udpraeget Forskjel mellem Norge og andre Lande, skjent Forhol- 

 det ved alle Alderstrin stiller sig noget gunstigere for Norge. 

 For det ferste Levnetsaar er Forskjellen saa stor, at Dodeligheden 

 hos os kun er omtrent halvt saa stor som i Europa overhovedet, 

 idet nemlig det aarlige Antal Dedsfald af Born i Alderen 0—1 

 Aar i Norge udgjer omtrent y, , i Europa overhovedet l /s °g 1 

 Bayern og Wilrtemberg endog omtrent. af de Levendefedte; i 

 et af de wiirtembergske Distrikter, Oberamtet Ulm, stiger Dede- 

 ligheden i det ferste Leveaar endog til 51,5 pCt., det vil sige: af 

 100 levendefodte Born er efter et Aars Forleb over Halvparten 

 dede og kun 48 k 49 indtrsede i det andet Aar. 



Uagtet Forholdet altsaa stiller sig saa gunstigt for vort Laud 

 sammenlignet med andre Lande, saa ber det dog bemserkes, at 

 selv hos os er Dedeligheden i Barnealderen meget stor, naar den 

 sammenlignes med Dodeligheden i de evrige Aldersklasser. Som 

 Mortalitetstabellerne for 1856-65 nairmere vise, synker t. Ex. 

 Dodelighedsprocenten for Mandkjen fra 11,3 pCt. i det ferste Le- 

 veaar ligetil 3,8 pCt, i det andet, 2,5 pCt. i det 3die, 1,1 pCt- 1 

 det 5te og naar sit laveste Standpunkt 0,4 pCt. ved det 14de Aar, 

 hvorefter den i Begyndelsen langsomt, men med stedse stigende 

 Hurtighed voxer og naar 1 pCt. ved det 40de Aar, 2 pCt. ved 

 det 58de Aar, 3 pCt. ved det 63de, 5 pCt. ved det 69de, 10 pCt. 



