458 



af en And eg veier 21,36 fr. Gr. Uagtet det er meget godt red- 

 ligeholdt, kan man dog antage, at det er blevet en Smule for- 

 mindsket ved Brugen, og at det oprindelig kan have veiet 21,80 

 Gr. og har vajret den gamle babyl. Staters Vaegteenhed. I Kan- 

 ten sees to Streger, som betegne toEenheder 1 , hvilke maa anta- 

 ges at vsere indridsede, da Vsegtloddet gik over fra at Letegne 

 een Eenhed til at gjselde for to. 2 



Blandt de talrige graeske Vaegtlodder, hvorover Hr. Murray 

 giver en Liste, forekommer en hiG-zxzr\p fra Kyzikos, vsegt. 45,07 

 Gr., den enkelte Stater altsaa beregnet til 22,53 Gr. 3 



Ogsaa ved Prsegningen af Kobbermynt sees Vsegteenheden 

 21 Gr. at have gjort sig gjseldende, nernlig i Storgraekenland og 

 paa Sicilien. Der forekommer Litra = 42 Gr. i seldre Tid, til- 

 ligemed Hemilitron = 21 Gr. Senere Litra = 21 Gr. saa- 

 som i Rhegium, Akragas, Gela, Himera o. fl. St. 4 



Fundet af Armbeilerne ved Folhagen giver Hr. Hildebrand 

 Anledning til at omtale, at der forhen i Stockholms Museum 

 opbevares to Armboiler, hvis Mserker forudsaette en Vsegteenhed 

 af henved 15 Grammers Vsegt. De veie nernlig respective 14,92 

 og 14,93 Gr. 



Men heller ikke denne Eenhed harmonerer med det skandi- 

 naviske Vjegtsystem ligesaalidt som med det romersk-byzantinske. 

 Ved at see sig om efter et System, hvori 15 Gr. kunde udgjore 

 en Eenhed, finder Hr. H., at ^ af det afKaliphen al-Mamunre- 

 gulerede Pund var = 15 Gr., men han gjor sig selv den Indven- 

 ding, at der ikke sees nogen Grund til, at just ^ skulde udgjare 

 en Eenhed. 



Jeg skal tillade mig ogsaa om denne Vaegteenhed at frem- 

 saette en Conjectur. 



des Nominals. Brandis I. c. S. 47. Anm. 



* En lignende Overgang er i vort Aarhundrede foregaaet med Bemevnelsen : Big»- 

 daler, som i Aarh. Begyndelse betegnede en Selvmynt af to Lods V«gt, m« n 

 nn i Danmark betegner en Mynt af eet Lods Vsegt. 



• Numism Chron. 1868 p. 66. 

 4 Brandis 1. c . S. 585 Jig. 



