472 



kommen. - Kan Philosophien her lefte Naturforskeren heiere op 

 ved noget mere apriorisk System? Det synes ikke saa for Tidea; 

 men Ingen kan vide, om dette engang bliver den menneskelige 

 Tsenkning forundt. Udstraikke vi dernaest Naturbetragtningen i 

 et videre Omfang, som vi ere nodte til, naar ogsaa den animalsk- 

 organiske og mentale Livsvirksomhed stiller sig for os, da faa vi 

 tillige med en Categori af Pheenomener at gjere, der for Philo- 

 sophien som for Biologien frembyder et Problem af en aldeles eien- 

 dommelig Beskaffenhed, nemlig Nervesystemets intime Virksomhed. 

 Forholdet mellem Dynamis (Vis) og Materia kan her ligesaalidt 

 opgjeres ved den rene Tfenkning som ved Studiet paa naturviden- 

 skabelig Vei, da vi ikke kjende de materielle Forandringer, hvor- 

 ved den intellectuelle Virksomhed i sine Aabenbarelser bliver 

 mulig. Det aandelige Liv er msegtigt, evigt i sit Princip; men 

 Ingen kan sige, at det herneden ikke er paa det noieste bunden 

 til Materien. Hjernens eiendommelige Dannelse og Udvikling i 

 Forbindelse med en stor Msengde Phcenomener, der aabenbare sig 

 saavel i sund som i sygelig Tilstand,. ssetter det udenfor al Tvivl, 

 at de aandelige Anlaeg og Evner ere afheengige af Hjernens Bc- 

 kvemhed som det materielle Centralorgan for den hele mentale Kraft 

 og Virksomhed. Ligefra Gall's og Spursheim's combinerede physisk- 

 psychiske Undersegelsesmaade og til det neervEerende Tidspunkts 

 minutiese Undersegelser af Nervemassens Structur har man s0gt 

 at granske og bestemme Hjerne- og Nervelivets Beskaffenhed, og 

 det skal ei kunne naegtes, at ogsaa i dette Punkt Physiologien har 

 gjort et Skridt frernad; — men naar saa igjen det Spergsmaal 

 reiees: hvori bestaar det intellectuelle Livs egentlige Vsesen, eUer 

 hvorledes kan Hjernen tjene som et Medium, da staa vi igjen 

 ganske stille. Vi vide intet herom, og Intet tyder hen paa, at 

 vi nogensinde skulle komme dette na^rmere, end hvad Skabereo 

 har givet os som en fuldendt Kjendsgjerning. 



Det mentale Livs Foreteelser ere mangfoldige, og Nuaneernc 

 i aandelig Kraft og bevidst Opfatning kunne variere paa en hw** 

 forskjellig Maade, uden at man heri ser noget abnormt; im^ 

 lertid kanEnheden i denne Mangfoldighed dog saaledes forrokkes, 



