178 



Intelligentsens Organ. Det nyfedte Barn er nemlig omtrent at 

 betragte som en Organisnie uden nogen egentlig Selvbevidsthed, 

 og ferst gjennem de sandselige Indtryk bliver det bevidste Liv 

 vakt. For en apriorisk Betragtning maa dette synes anderledes, 

 og dette er ganske naturligt, naar man holder paa den abstrakte 

 Mening, at „al Enhed er Kraft", som ogsaa af Hjelm er udtalt, og 

 atMaterien er tilbleven ifolge en Kraftyttring. Ssette vi os imid- 

 lertid ikke paa et saadant primitivt Skaberstandpunkt, men be- 

 tragte og undersege vort Objekt, det nyfodte Barn, da maa 

 nedvendigvis komme til et omvendt Resultat. N&ar saaledes til Ex. 

 en af vort Lands Philosopher, afdode Statsraad Treschow, har 

 ment, at Barnets Dreining af Hoved og 0ine mod Lyset er et 

 Tegn paa det- intelligente Livs Tilvaerelse, eller, med andre Ord, 

 Barnet maa have en bevidst Trang henimod Lyset, da synes dette 

 jo ogsaa ganske smukt, og man hviler gjerne paa denne Tanke. 

 Men Naturforskerens philosophiske Betragtning af Phajnomenet, 

 der stetter sig til Analogi og Induction, stemmer ikke med en 

 saadan Opfatning. Som det vil vtere Enhver bekjendt, gives der 

 Planter, som stadig vende sin Blomst mod Solen og folge d<2 ns 

 Gang. Her er det ikke nogen Bevidsthed, men en. ganske anden 

 Naturkraft, som virker. Videre gives der flere Insekter, som be- 

 gja3rlig S 0ge Lyset, om det end er braendende, og tilsidst virkelig 

 brfende sig op. Disse Dyr kunne paa Grund af deres Nervesy- 

 stems mindre fuldkomne Udvikling ikke tillasgges noget Skjen 

 eller nogen Bevidsthed, naar de saa ivrigt soge Lyset. Og i vir ' 

 keligheden er det spsede Barn omtrent i samme Tilstaud. Hvor- 

 ledes har nu Biologen paa naturvidenskabelig Vei s0gt at belyse 

 dette Forhold mellem Kraft og Materie? Det er jo naturligt, da 

 Ingen kjender Kraftens Vaasen \ at man har vjeret dreven til at 

 undersoge det materielle Medium, hvorigjennem deh virker. Saa- 



1 Under Begrebet „Kraft a har man i Almindelighed forstaaet noget ^ Immate ^ e 



cxistere, og seet paa den Maade vil det vtere uegentligt at sige, at Kraften A*** 1 

 Materien. Derimod synes Kraften paatagelig at dannes af Jtfaterien, naar tilE* 

 2 Metaller bringes i Bererelse og derved en galvanisk Virksomhed frembrfng* 



