509 



jeg l0r tillade mig nogle 0ieblikke at henlede Selskabets Op- 

 mserksomhed derpaa. 



Dette Arbeide er overskrevet : „Die Begriindung der Chemie 

 durch Lavoisier". Havde Lavoisier vaeret en Tydsker, mener Hr. 

 Volhard, havde man sikkerlig forleengst S0gt at faa hans Fortje- 

 nester af Chemien nygternt og upartisk bedornte: men han til- 

 h0rte en Nation, der holder sine store Maend heit i JEre, og som 

 i deres Forherligelse gaar maaske ligesaameget for vidt, som Tyd- 

 skerne gj 0r e forlidet i saadan Reining. Han har desuden havt 

 det Held at faa en Dumas 1 — en Sprogets og Fremstillingens 

 nasten uopnaaede Mester — til Tolk for sine Bedrifter og sin 

 sergelige Skjaebne. 2 Af Dumas' poetiske Fremstilling — saa mener 

 fremdeles Hr. Volhard - har udviklet sig et Slags Lavoksierkul- 

 tos, som navnlig har fundet Udbredelse blandt de tydske Chemi- 

 kere, og i tydske Lsereboger kaldes han jaevnligen den videnska- 

 be lige Chemis Grundlaegger. 



Det er ikke vanskeligt at paavise det mindre korrekte i denne 

 Fremstilling. Laenge for Dumas udgav detVserk, hvortil her sig- 

 tes ie QO ns de philosophic chimique. 1837 - var i Tydskland 

 °g af tydske Videnskabsmsend Lavoisiers Betydning fastslaaet. 

 De * er ikke mere end tre Aar efter Lavoisiers Dod, at I. F. Gme- 

 1,n > sin Geschichte der Chemie (1797—99. 3 Bd.) ved Inddelin- 

 gen af Chemiens Historic i Tidsaldere opstiller som den sidste : 

 Lavoisiers Tidsalder. Enhver, som kjender den, stundom lidt 

 t0r re, opregnende Maner, som er fulgt i dette for sin Tid maerke- 

 !l g e Vasrk, viU forbauses ved at se den Varme, hvormed Lavoi- 

 Siers Liv og Skjaebne erskildret. 3 Scheele, Bergman og Priestley 

 gjorte til Gjenstand for ligesaa udforlige Fremstillinger, men 



In gen af 

 *» den n 



m * r ket, at flere Aar efter, at Dumas' lecons vare udkon 



Samtidiges Navne er her sat i apiusen 

 for den nye Tidsalder. Dernsest bor det heller ikke lades ube- 



