512 



hvis Navn dog ikke knytter sig Opdagelsen af noget nyt Legeme 

 eller nogen ny Fremstilling af et chemisk Praaparat, eller nogen 

 charakteristisk Reaktion, — han har 0vet en umaadelig Indfly- 

 delse paa Videnskabens Udvikling. Hvem raader denne Gaade? 



Lavoisiers forste chemiske Arbeide — om Vandets Forvand- 

 ling til Jord — har ogsaa vaeret Gjeustand for et Arbeide af Seheele, 

 og disse to Afhandlinger har man oftere stillet sammen foratfor- 

 staa Forskjellen mellem de to M est ere; en saadan Sammenligning 

 er det nu, som danner Udgangspunktet i Hr. Volhards Frem- 

 stilling. 



Naar Vand — selv om det er ganske rent — lamgere Tid 

 koges i Glaskar, bliver det grumset, og ved Afdampning efterla- 

 der det en jordartet Rest. Dette var bleven kaldet Vandets For- 

 vandling til Jord. Baade Lavoisier og Seheele kom til det Re- 

 sultat, at noget af Glassets Substants optages af Vandet, men den 

 Vei, de gik, var forskjellig. 



Lavoisier kogte en afveiet Mfengde Vand i et ligeledes veiet 

 Glaskar. Glasset minkede i Vaegt ligesaameget, som den erholdte 

 jordartede Rest veiede. Herved var bevist, at denne for havde 

 vaeret en Bestanddel af Glasset. Hvad dens Natur forovrigt an- 

 gik, rnaatte han indromme, at hans Forsog denned vare ufuld- 

 staendige; det var ham paafaldende, at den var tungt smeltelig, 

 medens selve Glasset jo er en letsmeltelig Substants. 



Seheele derimod kogte noget Vand i en liden Glaskolbe, og 

 da Forseget var faerdigt, lod han det udskilte Grums seette sigaf; 

 saavel dette som den klare Vaedske behandledes med Reagentser, 

 hvorved paavistes Kiselsyre, Aikalier og lidtKalk; da disse Stoffe 

 netop indeholdes i Glas, sluttede han, at Vandet ved fortsat Kog- 

 "ing kan decomponere Glasset. 



Lavoisier optraeder - siger nu Hr. Volhard - ligeoverfor 

 det Phaenomen, der ska] forklares, ikke som Chemiker; saasnart 

 den chemiske Del afOpgaven begynder, ophorer hansEvne: han 

 kan ikke faa den jordartede Rest til at tale, han kan ikke stille 

 noget Sporgsmaal til den. 



Skal man i Nutidens chemiske 8prog forkiare Forakjellen 



