514 



hos Materien, og Dumas betegner det som en Hovedfortjeneste af 

 Lavoisier, at han har indfort den kvantitative Methode i Chemien; 

 fra Dumas skulde denne Mening atter og alter gaa igjen i alle 

 de historiske Omrids, der gjerne forudskikkedes Lsereboger i 

 Chemi. 1 



Det er i Sandhed et overflodigt Arbeide, naar Volhard der- 

 nsest gjennem endel anforte Steder seger at vise, at der ogsaa 

 for Lavoisiers Tid mangfoldige Gange var taget Hensyn til Lege- 

 mernes Vaegt, at de phlogistiske Chemikere ofte anfore de an- 

 vendte Vaegtmsengder, og at de endog saavidt muligt have udfert 

 kvantitative Analyser. 



Thi der er ingen, som tvivler paa dette, eller som tror, at 

 Lavoisier var den forste, der anvendte Vcegten i Chemiens Tjeneste. 



Det er ikke herom, at der handles. 



Men Tingen er, som bekjendt, den, at Lavoisier var den for- 

 ste, der opfattede Vaegtmaengden, den kvantitative Side, som noget 

 aldeles kapitalt, som en conditio sine qua non, uden hvilken fuld- 

 stsendig Forklaring af de chemiske Processer ikke var at finde. 

 Og dette gaar som den rode Traad gjennem alle hans Arbeider; 

 der findes neppe et af disse Arbeider, hvor ikke Veininger - 

 og hvilke Veininger ! Bestemmelser af en hos Chemikeren neppe 

 for seet Noiagtighed — spiller en vsesentlig Rolle. Og fra Be- 

 gyndelsen og til Enden har dette Princip vseret ledende for La- 

 voisier, som for Ingen for ham ; meerkeligt nok, at han allerede 

 1 sit forste Arbeide — det oven nasvnte om Vandets Forvandling 

 til Jord - beskriver en Vsegt, som han til chemisk Brug har 

 ladet konstruere, og som i Noiagtighed staar langt over, hvad 

 man for pleiede at bruge. Ligefra hans forste Arbeide, ligefra 

 hans forste Ungdom, har den Tanke festet Rod hos hara, at n0i- 

 agtige Vaegtbestemmelser ikke blot vare nodvendige, menafaller* 

 yderste Vigtighed for Chemien, eller at man - soin Kopp etsteds 

 siger - maatte indfore i Chemien de allerede nogen Tid i Ph?' 

 siken bekjendte noiagtigere experimentelle Methoder. 



1 Man bar erindre, at ogsaa Kopp heri ser en af ,le v^sentligste Sider af Uroi- 



