524 



kerne repraesentere, at ingen Oherniker laengere kan arbeide uden 

 netop i den. Hvad ved vel en Oherniker om et Legeme, naar 

 han kjender dets Egenskaber og kan fremstille det, men for- 

 resten kun ved, at det indeholder disse eller nine Elementer? 

 Hvorledes skulde vel den organiske Chemi have udviklet sig 

 uden Lavoisiers Arheider om Vaegtsforogelsen ved Forbraen- 

 dingen, uden hans ferste Forsog paa Elementeeranalysen, hvis 

 Princip endnu er Kjaernen i vor Tids mere fuldkommengjorte 

 Methoder? hvorledes skulde vel den theoretiske Chemi vaere korn- 

 men videre frem, uden at indforlive i sig de physikalske Begre- 

 ber Damptaethed og Atomer? Phlogistontheorien, Surstoffets Op- 

 dagelse, Vandstoff'ets Opdagelse, eller ingen andre af den Tids 

 store Opdagelser kunde gjore det; det var forst ved at bringe 

 visse Principer til almindelig Gyldighed i Chemien og saa at sige 

 saette enhver enkelt af disse store Stene paa sin rette Plads, at 

 Bygningen kunde blive reist, og dette er Lavoisiers Fortjeneste. 



I den samme Journals felgende Hefte kom dernaest en At- 

 handling af Redaktoreu, Prof. Kolbe: „ liber den Zustand der Che- 

 mie in Frankreich." Han foresaetter sig her at levere en Kritik 

 over det Arbeide afWurtz, som vi have uaevnt her i Indledningen. 



Men det kan vel neppe kaldes nogen Kritik : i en saeregen 

 Tone, der naermest kunde betegnes som lidenskabelig, fremseettes 

 en Raekke Sporgsmaal, hvorledes Wurtz vel kan vove dette og 

 hint, udkastes nogle Insinuationer, som hellere kunde vasre 

 uskrevne, og fortselles endelig en Historie om Bogens Tilblivelse, 

 idet den nemlig skulde vaere skrevet for at kaste Franskmsendene 

 Blaar i 0inene og ved Fortids Glands daekke Nutidens Tilbagegang. 



Dernaest fortsaettes: Vi erkjende gjerne og uden Misundelse, 

 at Paris i Begyndelsen af dette Aarhundrede var Videnskabeos 

 Centifalpunkt, som tiltrak Leerde allesteds fra o. s. v. Og « u ~ 

 - -; der gives for Chemikerne, som for Studerende i andre Vi- 

 denskaber, ikke mere at laere i Paris. Der fremstilles videre, 

 hvorledes Pariser- Akademiet ogsaa er i Tilbagegang, og hvorledes 



