disse blev derfor kun et nyt, mere videnskabeligt Udtryk for 

 „Statstheologien": Hvad der fra f0rst af havde sin Grund i en 

 religios Tro, blev nu deduceret fra en abstract Naturr.et, fra „Tin- 

 genes Vsesen". Her som i de fleste Retninger var den gamle 

 Metaphysik kun en ny Form for den gamle Theologi og kunde 

 derfor ikke emancipere Individet fra det Aag, som denne havde 

 lagt paa det. Under alle Omvexlinger vedblev Staten hos Gra3- 

 kerne og Romerne at vsere almsegtig; det private Liv slugtes af 

 det offentlige, salus publica var lex suprema. 



Sammenligner vi nu hermed Forholdene hos de germaniske 

 Folk, saalangt man kan felge disses Samfundsudvikling tilbage i 

 Tiden, meder der os en iejnefaldende Overeensstemmelse, men 

 tillige en iojnefaldende Modseetning. Vi finder Spor af en lignende 

 Udedelighedstro som den, F. d e Coulanges omtaler hos Iuder, 

 Graekere og Italer, og en denned forbunden for hver Familje 

 sa;regen Cultus [Gulathingslovens Forbud mod at „blota 

 hauga ok horga" — de Afdede nsevnes ofte i Sagaerne „haug- 

 buar" etc.]. Vi finder fremdeles en Familjeforfatning, som i sine 

 Hovedtrsek stemmer med den grsesk-italiske : Huusfaderens pre- 

 stelige Verdighed, hans jus vitse necisque over Familjens Medlem- 

 mer, Sennernes Fortrin for Dottrene i Arvegangen, Kvindernes 

 Umyndighed, Familjens Fselledsbesiddelse af Jorden o. s. v. Vi 

 finder Spor af, at ogsaa hos Germanerne Familjerne ved Agna- 

 tionsvaBsenet har udvidet sig til Slsegter ellerKhlaner [Tacitus og 

 Csesar omtaler „propinqvitates a „gentes" hos de germaniske Folk, 

 Landsbyforfatningen synes — at domme efter de tilsvarende For- 

 holde hos Hinduerne og de slavoniske Folk — at hvile paa en 

 oprindelig khlansmaessig Ordning af Folket; det kan af enkelte 

 Antydninger sluttes, at efter oprindelig germanisk Ret Landsby- 

 bonderne har vasret arveberettigede, naar en af deres Midte dode 

 uden at efterlade sig Sl^gtninger. Waitz, Deutsche Verfas- 

 sungsgesch.; Maine, Ancient Law]. Men alle disse Tr*k 

 fremtraider langtfra med den samme Skarphed hos Germanerne 

 som hos de andre ariske Stammer. Baandeue mellem Familjens 

 Medlemmer, deres Underordning under Huusfaderens Myndighe , 



