1888.] DIFTERIENS FOREKOMST I NORGE. G9 



agtig overens med den Sygdomsform, hvorpaa Mackenzie i 

 Glascow i Medic, and surg. Journal 1825 gjer opmaerksom, nemlig: 

 at Strubehosten undertiden er forbunden med Daunelsen af en 

 egen besynderlig Merabran, som fra Mandlerne af gradvis ud- 

 breder sig til Svaelgets nserliggende Dele. 



Laurvig. Distriktslsege CI as en: Ingen Sygdom var epide- 

 misk uden en i August Maaned blandt Bern sig ytrende Hals- 

 betaendelse, en Art angina ulcerosa, der dog aldeles ikke med 

 ordentlig Behandling viste sig ondartet, uagtet flere, som ikke 

 segte Lsegehjselp, dede deraf. 



Kongsbery. Bergmedikus og Landfysikus Hasberg: Ide 

 2 sidste Maaneder af Aaret har der paa Kongsberg grasseret en 

 temmelig ondartet Halsesyge. 



182G. 



Jarlsberg og Lanrvigs Amt. 



Laurvig. Distriktslaege CI as en: En Art angina ulcerosa, 

 som dog var godartet, ledsagede ofte Halsbetsendelserne i April 

 og Mai, i hvilken sidste Maaneds Slutning Strubehoste ytrede 

 sig ondartet hos 2 Bern, som do'de. 



Nordlands Amt. 



Helgoland. Distriktslaege Winter: Efter Nytaar forekom 

 enkelte Tilfaelde af Angina polyposa, „denne farlige Angina", 



1827. 

 Bergens By. 



Overlaege Wisbech: Strubehoste herskede ikke sjelden 

 blandt Bern, og da Hjaelpen som oftest blev segt for sent, bort- 

 rykkede den isser blandt Almuesklassen en ikke ubetydelig Del. 



Samtidig var Halsinflammationer almindelige. 



Throndhjenis By. 



Stadsfysikus Keyser: Strubehoste har hyppigere end tilforn 

 vist sig og bortrevet flere Born i en Alder af 2 — 4 Aar. Uden 

 at indskraenke sig til nogen bestemt Aarstid har den vaeret be- 

 maerket flere Gange saavel i Som mere n som Foraaret og Host- 

 tiden samt nu i Vinteren. 



Dr. Proet: Angina trachealis forefaldt hyppigere dette 

 Aar end i de forrige. 



Brigadelsege Roll: Strubehoste (Angina membranacea s. 



