1888.] DIFTERIENS FOREKOMST I NORGE. 33 



under Bengevnelsen Kroup indbefatter alle grave Former af 

 Laryngotrakealbet?endelser og er tilbeielig til at anse den som et 

 Udslag af en akut, konstitutionel Lidelse. Ogsaa Lebert 1 an- 

 skuer Kroup som en Laryngit med pseudomembranos Udsved- 

 ning, der oftere kan vsere et Symptom af en mere udbredt Proces 

 (S. 928); paa den anden Side synes ban ligesaalidt som Wit- 

 maack, 2 Kohler 3 eller Leubuscher 4 tilboielig til at skille 

 mellem Kroup og Pseudokroup. 



De Virchowske pathologisk-anatomiske Anskuelser feres frem 

 i de kliniske Sygdomsbilleder af Lewin. 5 der opfatter Kroup 

 og Difteri som 2 helt forskjellige Sygdomme, og til hvis An- 

 skuelse ogsaa Niemeyer slutter sig, medens Page n steelier (i 

 skiller mellem katarrbal Kroup, som ban ganske i Homes' 

 Aand lader udvikle sig til en fibrines Kroup, og difterisk 



I Diskussionen i Berlin, med. Gesellschaft 1865 7 betoner 

 Virchow Nedvendigheden af at bibeholde Navnet Kroup som et 

 klinisk Begreb, men under dette at opstille anatomiske Under- 

 afdelinger: katarrhalsk, fibrines og difterisk Kroup. 



Udenfor Tyskland hyldedes dog paa mange Steder den frauske 

 Opfatning; saaledes antager Barbosa 8 vistnok 2 Hovedformer 

 af Kroup, den simple lokaliserede og den smitsomme, generali- 

 serede. men begge Former opfattes som Udtryk for den samme 

 Sygdom. I England 9 synes der ogsaa omkring 60-Aarene at kunne 

 spores en Tilbeielighed til for begge Affektioners Vedkommende 



