1888.] DIFTERIENS EOREKOMST I NORGE. 27 



kjedet, Kinderne. Lseberne, Tonsillerne og Fauces. Blaudt Byens 

 Borgere og udgaaende fra Kasernens Naboskab herskede sam- 

 tidig en Angina, som i Lobet afEpidemien draebte 150 Iudivider 

 af Byens 22,000 Indbyggere. Denne Angina begyndte i Fauces, 

 kompliceredes ofte med Stomakace, gik hyppig over paa Luft- 

 veiene og frembragte Ded ved Kvaelning. Ved Obduktionerne 

 fandtes da en Slimhindebetsendelse i Mund, Svaelg og Luftveie, 

 der forte til Dannelse af Pseudomembraner. I 1 TilMde 

 (Obs. 17 S. 155) saaes Tonsillerne lidt blege, men forresten hele 

 Pances „dans l'etat sain". Derimod fandt man „une concre- 

 tion membraniforme, qui tapisse tout le larynx, a Fexception 

 de Tepiglotte". Paa Grund af disse Undersogelser erklaerer 

 Bretonneau, at „la gangrene scorbutique des gencives, Fangine 

 maligne et croup ne sont qu'une seule et meme espece de ma- 

 ladie, dont les phenomenes presentent une grande diversity de 

 symptomes, suivant les fonctions de Porgane affecte, sans qu'il 

 ait pour cela aucune difference essentielle entre ^inflammation 

 pelliculaire qui devient si redoutable en se propageant dans les 

 canaux aeriferes, et celle qui, bornee aux gencives, ne cause 

 qu'une legere indisposition". Denne inflammation speciale" 

 kalder ban Diphtherite, udledet af „A'.c?frs?a" = pellis. exu- 

 vium, vestis coriaca, hvilket Navn ban i den nedenfor citerede 

 Af handling fra 1855 ombytter med Diphtherie, en Bensevnelse, 

 som synes at blive den almindelige ikke alene i, men ogsaa uden- 

 forFrankrig. ITyskland har den seirrig bestaaet Konkurrancen 

 med andre Benaevnelser, f. Ex. Senators „Synanche conta- 

 giosa", 1 den er adopteret af Hirscb 2 og anvendes af Loeff- 

 ler i hans senere noiere omhandlede Arbeide som Betegnelse 

 for „die in sich abgeschlossene, ein Ens morbi darstellende. epi- 

 demisch auftretende Infectionskrankheit", medens ban ved „Diph- 

 theritis" forstaar en bestemt Form af de ved denne Sygdom 



