en, som udelukkende hvilede paa et inflammatorisk Gnmdlag; 

 men det varede ikke kenge, fer man ogsaa fik prgeciseret en 

 3die efter Datidens Opfatning meget indgribende Larynxlidelse. 

 som man i Begyndelsen forklarede at skulle bero paa en Krampe 

 i Rima glottidis, og som forst gjordes til Gjenstand for Omtale 

 af John Miller 1 i 1769 og strax efter af Rush i Filadelfia. 1 

 Wichmann tog Ideen op i det nedennnder citerede Skrift og 

 dobte med Navnet Asthma Millari sin sserdeles klare og gode 

 Beskrivelse af katarrhalsk Kroup, som ban dog ikke Tilde op- 

 fatte som en Betaendelse, men antog beroede paa en Neurose. 



Medens disse separatistiske Tendenser i den med Difteri 

 sparsomt forsynede Tid arbeidede sig frem til Anerkjendelse, 

 offentliggjorde New-Yorker Lasgen Samuel Bard sit smukke 

 Indlaeg 3 i Sagen, hvori han, stettet til sine udmserkede Obser- 

 vationer i Epidemien 1771-72, fuldt ud harder Enheden af de 

 membranese Processer i Larynx og Farynx. Medens ban under 

 Epidemien hos nogle Patienter paa Tonsillerne bar seet: „taches 

 blanches, qui s'accroissaient an point de les couvrir tout entieres 

 d'un enduit pelliculaire", har han hos andre observeret „une 

 difficult de respirer qui s'accroissait souvent sondainement an 

 point de menacer d'une prompte suffocation". Her har ban ogsaa 

 hert en Hoste, som var „creuse et seche et par un changement 

 particulier dans le ton de le voix, difficile a decrire, mais si 

 smgulier ou'une personne qui l'avait une fois observe pouvait 

 fakement reconnaitre cette affection en entendant les malade* 

 tousser et parler". Hos en 3aarig Pige fandtes ved Sektion 

 Fauces beklaadt med hvide Membraner, Epiglottis, Larynx og 

 Trakea beda&ket med „un mucus epaissi en forme de membrane 

 conace et ferme; Peripneumonie". 



