1888.] 



DIFTERIENS F0REK031ST I XOEGE. 



Steder spillede en vis, om end ikke fremtraedende Eolle, belioldt 

 de dette Overtag til de ferste Aartier af det 19de Aarhundrede. 



Ogsaa i den naevnte Periode var Difterien ofte saa fast 

 sammenvaevet med Skarlagensfeber, at det bliver vanskeligt eller 

 ofte endog umuligt at skille dem ad. I Spanien herjede Difterien 

 i Valencia 1764—71; i Lissabon forekom den 1786. I Hol- 

 land optraadte i 1769 — 70 en Epidemi i Utrecht, som aldeles 

 lignede den af Zaff fra 1745 beskrevne. 1758, 1759 og 1762 

 angrebes atter Paris, 1774 Normandie og 1787 Poitiers. Istrien 

 angrebes i 1786, Osnabriick i 1790. I 1787 optraadte Dif- 

 terien igjen i Sverige, idet den viste sig som en ondartet 

 Familieepidemi i Skaane. 1 I Danmark 2 optraadte i 1785 en 

 Epidemi af „ Angina pituitosa" i Helsingor. Svaelget var beklaedt 

 af „crasso albido tenacique muco". „Nemo difficilem querebatur 

 respirationem". 



Af sterst Betydning er dog i denne Periode Epidemierne i 

 England og Amerika, da disse har givet Anledning til, at Syg- 

 domsbegrebet Kronp er bleven bestemt praeciseret. Af den 

 foregaaende Udredning vil sees, at der oftere og selv saa langt 

 tilbage i Tiden som hos Are t sens og Caelius Aurelianus 

 findes Antydninger til, at man har iagttaget, at Respirationsorga- 

 nerne har vaeret afficerede under Forlebet af Angina maligna. 

 Fra Midten af det 18de Aarhundrede bliver disse Angivelser hyp- 

 pigere og antager fastere Former, ja enkelte af de omtalte Epi- 

 demier antages endog vaesentlig at have bestaaet i en AfFektion 

 af Larynx og Trakea. Men det synes dog, som om Larynxatfek- 

 tionen under sine mange Navne (f. Ex. Angina suffocatoria, An- 

 gina strangulat, Morbus strangulat., Angina membranacea sive 

 polyposa, Cynanche stridula o. s. v.) 3 stadig for den medicinske 

 Bevidsthed stod som en integrerende Del af Angina maligna. 



I 1765 fremsatte den skotske Laege Francis Home i sit 



1 Warn a. St. S. 18. 



et modus medcndi morb. epidem. Helsingor^ Anno MDCCLXXXV grassan- 

 tium per de M eza. S. 362. 

 • Se om de forskjeUige Ben^vnelser Burserius deKanilfeld: Insti- 

 tutionum medicince practicae. Lipsise 1787. Vol. III. S. 391. 



