AXEL JOHANNESSEN. [No. 1. 



ning. 1 En lignende Sygdom saa Michaelis 2 blandt Bern il 

 < ''"-Tiiim'cn 1765. 



I Sverige 3 synes det, som om det forste kjendte Til- 

 fselde af difterisk Laryngit er observeret i Stockholm 1755, 4 

 idet Professor Roland us Martin i dette Aar foretog Sektion 

 paa et Barn, hos livem der blev fundet en Membran i Trakea 

 og Bronkierne. Samme Aar hjemsegtes Nerike af en ondartetj 

 Epidemi, som kaldes „Synanche pharyngea epidemica", og som 

 karakteriseredes ved Hseshed, Svulst og hvide Skorper i Mimd 

 og paa Velum. I Nerike gik i 1755 en „elakartad Halssjukdom" 

 epidemisk over Lannas Sogn. I Stockholm herskede Difterien 

 i 1757-58, i Upsala i 1761-62, i Kalmar i samme Aar, i 

 Sudermannland i 1761—68, i Falun 1761. I 1765 optraadte i 

 Kalmar By en Sygdom, der er beskrevet af Wahlbom og 

 kaldes „Cynanche aphthosa" eller „Morbus straugulatorius". En 

 lignende Affektion forekom i 1761—62 i Kopparbergs Lan og i 

 Dalarne, i 1771 i Stockholm. 



Udenfor Europa optraadte Sygdommen i New- York i 1752 med 

 talrige Tilfaelde, hvoraf mange frembod Membraner i Trakea. 



For det sydlige Europas Vedkommende i 1760, for Sveriges 

 ferst 10 Aar senere indtraadte der en Standsning i Epidemiens 

 Udbredning. Pest og tyfose Sygdomme fik Overhaand, og medi 

 Undtagelse af Aarene 1770-90, hvori Difterien atter paa flere- 



Wurt 



^iitcims ocn totrypsj u leans upptrad 



it, hyad Ilmoni i Bidrag til Histo 

 1853, 3die Del S. 212 fort.eller on 



Elfsborgs Lan dede en Mtengde Fat 

 var hyppig hos Hunde og Hornkva- 



