vil man stede paa den Vanskelighed, at den saa ofte konfunderes 

 med den samtidig hyppig optraedende Scarlatina, hvad der da 

 allerede moder i de ferste Beretninger om dens Optrseden i 

 denne Tid ? nemlig fra Amerika i Aaret 1735. 1 Beretningerne 

 fra Kingston i New-Hampshire synes at kunne passe nok saa 

 godt paa Difteri, idet der omtales gangraenerende Uleerationer i 

 Halsen, Hoste, besvaarlig Respiration, Suffokation. Men Beskri- 

 velsen af Sygdommens Optraeden i Boston viser, at den der var 

 forbunden med „an eruptiv milliaris fever" samt Afskalling, saa 

 det vel er Tvivl underkastet, om ikke denne Affektion liellere 

 bor opfattes som Scarlatina, 2 



Af denne Grand er det ogsaa vanskeligt at bestemme Pan- 

 demiens Udgangspunkt i Europa. 



Fothergill fortaeller rigtignok i sit udmaerkede Arbeide: 

 Au account of the putrid sore = throat, 3 at de ferste Tilf^lde 

 af denne Sygdom skulde vaere forekomne i London — samtidig 

 med den forste Optraeden af Epizootien i Landet. I 1742 saa , 

 han selv flere Tilfaelde af Sygdommen, i 1746 havde den udvik- 

 let sig til betydelige og odelaeggende Epidemier i Middlesex og 

 Greenwich. 1747 optraadte Epidemien i London. I 1751-52 

 blev Plymouth herjet af en lignende Epidemi, som Huxham 4 

 har beskrevet. Men foruden Svaelgaffektionen, som hos begge disse 

 Forfattere skildres med menstervasrdig Neiagtighed, optraadte 

 der ogsaa et Exanthem, der beskrives saaledes af Fother- 

 gill : generally on the second day of the diseases, the face 

 nick, breast and hands, to the fingers ends, are become of a deep 

 erysipelatous colour, with a sensible tumefication." „A great 

 number of small pimpless, of a colour distinguishably more in- 

 tense than that wich surrounds them, appear on the arms, and 



