1888.] DEFTERIEN8 FOREKOM8/T t NOROtK. 11 



levende Lgege Johannes Tyengius's Optegnelser, vsere fore- 

 koramet en „Angina Epidemia. imo pestifera, et adeo maligna et 

 contagiosa." Daniel Sennert 1 omtaler kortelig, at blandt 

 de Anginaer, som er „fere epidemiae", herer ogsaa den, som i 

 Aarene 1544 og 1545 „plurima Germanise inferioris locaRhenique 

 accolas vexavit", fra hvilke Egne Wierus 2 ogsaa for Aarene 

 1564 3 og 1576 nsevner Epidemier af Angina maligna. 



Mod Slutningen af Aarhundredet bliver Angivelserne byp- 

 pigere og mere bestemte; det synes, som om en stor Epidemi er 

 gaaet over det sydlige Europa med Udgangspunkt i Spanien, 

 hvor den begyndte i Sevilla i Aaret 1538, naaede sit Heidepunkt 

 i Aaret 1613, bvilket Aar betegnedes som ,,anno de los garo- 

 tillos", 4 og ophertfri Aaret 1618. I Aaret 1610 optraadte Syg- 

 dommen samtidig med infekties Pnenmoni i Mantua og Lombar- 

 diet. Ligeledes begyndte den dette Aar i Neapel, hvor den her- 

 jede til 1645. Under de store Oversvemmelser i 1618—1620 

 udbredte den sig samtidig med tyfose Sygdomme, Epidemier af 

 Erysipelas og Epizootier hos Hornkvseget 5 over en stor Del 

 af Kirkestaten og det neapolitanske. 1620 angrebes Portu- 

 gal. Sicilien og Malta. I 1630 angrebes atter Spanien, 1642— 



1 Opera. Lugduni 1650. Tom. secundi. Practice medic. Lib. II. Para I. 

 Cap. XXIV (S. 656). 



2 Observat. Lib. I. § 3. Amstel. 1660. Cit. efter Hirscb a. St. S. 50. 



8 I dette Aar skal Difteri ogsaa v»re optraadt epidemisk i Basel. (Dr. Gug- 

 genbuhl: Der Alpensticb. Zurich 1838, cit. efter Neukomm a. St. S. 2. 



Sygdommen, gjer det tvivlsomt, om der ikke her foreligger Scarlatina Hvad 

 Dr. N. anf0rer om, at Scarlatina fcrst viste sig i 1627, kan ikke godt be- 



Scharlachfiebers in Norwegen, S. 8.) 

 4 Garotillo kaldtes den lille Knevel, som Baddelen benyttede sig af til at 

 stramme Knuden paa Strikken, hvormed Forbryderne blev h*ngte. Det frem- 



smlg. Dutrouleo: Notes pour servir a l'histoire de la diphterie en 

 Portugal. Gazette hebdom. 1861. S. 102. 

 8 Hele Hjorder gik til Grunde af en i Svajlget opstaaet Forraadnelse, og de 

 Hyrder, som spiste af det angrebne Kvaigs Kjad, dede under lignende Symp- 

 tomer. (Fuchs: Historiscbe Untersuchungen uber Angina maligna. Wiirz- 

 burg 1828. S. 16.) 



