98 



Stangvik og Surendal — bar vseret mest udsatte for disse Syg- 

 domme. 



Throndhjems By. 



Weisse: Angina diphtherica var i Aar raildere, idet Affek- 

 \ioner af Luftreret og Dedsfald var sjeldnere. 



Knutzon: Af 21 for Diplitherit behandlede syge dede 2. 



Af Angina liar i Aarets Leb mange vaeret angrebne. Den 

 var ofte haardnakket og fremviste ofte hvide Pletter i Halsen, 

 isaer paa Tonsillerne. 



Roll: Samtidig med Angina diphtherica gik' en Epidemi 

 af Angina pultacea, der aldrig udbredte sig til Luftveiene. 



Sperck: Af 19 Tilfaelde af Diphtherit dede 5. 



Randulff: Angina diphtherica herskede i Januar— April 

 og Oktober— December. I Begyndelsen af Aaret var den mere 

 ondartet. Af 21 behandlede dede 4. 



Paulsen: Svselg-Kroup (Angina diphtherica) bar i sterre 

 eller rnindre Grad hersket hele Aaret. Af 35 behandlede dede 9. 



Kl i n g e n b e rg : Diphtherit havde antaget en mildere Karak- 

 ter og viste sig vsesentlig ved abortive Former. 



Under hele Epidemien angrebes 7—800 Personer, hvoraf 

 omtrent 50 dede. 1 



Amtsfysikus S c h u 1 z : Nogle Tilfselde af Diphtherit forekom 

 i Distriktet. 



Sendre Throndhjems Amt. 



Orh-tUd. Distriktslsege Hartmann: Den ssedvanligste og 

 fariigste Eftersygdom efter Morbilli var Strubehoste, hvoraf alene 

 i Bersen 20 Bern skal vaere dede. 



Konst. Distriktslaege Thome: Diphtherit er kun optraadt 

 sporadisk. Jeg bar kun seet et Par dedelige Tilfaslde. Dog har 

 maaske enkelte for Strubehoste angivne Tilfelde oprindelig vaeret 

 denne Sygdom, og i Meldalen og Rennebu skal flere Bern vaere 

 dede deraf. 



Mrllms. Dr. Bendeke: Diphtherit og Angina membranaceft 

 havde tor min Ankomst revet adskillige Bern med sig. 3eg saft 

 3 Tilfaelde, hvoraf 2 dede. 



Fosen. Holmsen: Den mest betydende Epidemi har v#i' et 

 btrubehoste. I Begyndelsen af Februar masrkedes de forste I* 

 talde her paa ©rlandet. Senere er Sygdommen gaaet bele 



