DIPTEEIENS POBEKOMST I NORGE. 127 



I860. 1 



Epidemien af Difteri tager sterre Vaext og er Landets mest 

 odelaeggende Sygdom. Den optraeder med sterst Voldsomhed i 

 de 2 nordlige Stifter. I Kristiania Stift er det isaer Akershus 

 Amt, som hjemseges. I Hedemarken optrseder den som „Kom- 

 plikation af Scarlatina" i Soler— Odalen. 



Nordre Throndhjems Amt. 



Herfra bemaerkes, at Sygdommen naesten synes at blive statio- 

 naer i Skogn og Levanger. 



„At give nogen tilfredsstillende Oversigt over dens Optraeden 

 i Landet vil vaere vanskeligt, da der visselig ofte existerer Mis- 

 forhold mellem de af Laegerne opgivne og de virkelig angrebne." 



1861. 



Difterien tiltog i Landet og bidrog mest til den store Dedelig- 

 hed i dette Aar. Sygdommen holdt sig fornemmelig til de to 

 nordlige Stifter samt Kristiania Stift, medens Kristianssands og 

 Bergens Stifter forholdsvis forskaanedes med Undtagelse af Ber- 

 gens By, hvor Sygdommen tiltog staerkt i Slutningen af Aaret. 

 I Throndhjems By og Omegn var Sygdommen i 1861 mindre 

 udbredt og mildere end i 1860, medens omvendt i flere Land- 

 distrikter i Throndhjems Stift, navnlig i indre Nordmere, samt i 

 de indherredske og namdalske Laagedistrikter af Xordre Thrond- 

 hjems Amt. Sygdommen tiltog, isaer i Aarets ferste Halvdel, 

 overordentlig i Udbredning og Intensitet. 



I Tromse Stift tiltog Sygdommen isaer fra Sommeren af 

 udover Aaret i en for mange Egne edelaeggende Grad. I Kri- 

 stiania Stift hjemsegtes isaer Akershus og Kristians Amter af 

 Sygdommen; ellers i Stiftet knn mere lokale Epidemier, f. Ex. i 

 Kragere. 



De angrebnes og dedes Antal var meget stort, men Tallet 

 kan dog vanskelig anferes af flere Grunde, v*sentlig den, at 

 forholdsvis mange Tilfaelde ikke er komne til Lsegernes Kund- 

 skab. Dens Betydning i de forskjellige Landsdele vil sees af 

 efterfelgende Sammeustilling : 



