128 AXEL JOHANNESSEN. [No. 1. 



I Kristiania Stift udgjorde de opgivne Dedsfald af Difteri 

 og Strubehoste af samtlige opgivne Dedsaarsager: 11.3 pCt. 

 i Kristianssands Stift 4.7 — 



- Bergens — 6.0 — 



- Throndlijems — 35,3 _ 



- Tromse — 55 — 



Hele Eiget 17.4 pCt. 

 Sygommen skildres som en smitsom Blodsygdom, der ofte 



lokaliserede sig udenfor Halsens Slimhinder, paa andre Slim- 

 hinder saavel som paa Saar og Hudlesheder, og ikke sjelden be- 

 mserkedes Ded ved Afkraeftelse uden Evening. Lsegerne kunde 

 flere Steder ikke overkomme at tilse alle, hvorfor der maatte 

 ansaettes Medhjaelpere eller Tilsynsmamd. 



Bratsberg Amt. 



Sygdommen herskede hele Aaret og blev epidemisk fra Sep- 

 tember. 



Sendre Throndhjems Amt. 



Epidemien i Throndhjem, som begyndte i 1858—1859, naaede 

 sit Heidepunkt i Vinteren 1859-1860, aftog betydelig i Slutningen 

 af 1860 og var i 1861 mindre udbredt og forholdsvis let. 



I Reraas begyndte Epidemien i Hasten 1860. 



Nordre Throndhjems Amt. 



Difteri herskede fra forrige Aar og naaede stor Udbredelse 

 1 samtlige Distrikter. 



I indre Namdal 1 begyndte Epidemien i November 1860 og 

 kulminerede i Januar 1861. Der var 247 angrebne, hvoraf 23 

 dede — 9 pCt. 



Nordlands Amt. 



Difteri forekom i alle Distrikter, fornemmelig i 2det Halvaar. 

 Opgaverne er ikke paalidelige. 



Sygdommen begyndte i I860 hist og her; i Ostlofoten og 

 Vesteraalen forefaudtes den ved Begyndelsen af 1861 mere almin- 

 dehg. I Bronne, Stegen og Lodingen kom de forste Tilfaelde 1 

 April, 1 Lure og Vestlofoten i Juni, i Ranen i Juli; ierst fra 

 August udviklede Sygdommen sig til Epidemi, der igjen aftog i 



1 Om Diphtheritepidemieu i Jfamdalen 1860-1861 af Distriktslasge Greve, 

 Norsk Magazia for Laegevidenskaben 1862, S. 625. 



