1888.] DIFTERIENS FOREKOMST I NORGE. 129 



de sidste Maaneder af Aaret for atter i enkelte Distrikter at 

 blusse op naeste Aar. Dodeligheden var sterst i Begyndelsen af 

 Epidemien. 



Finmarkens Amt. 



Opgaverne er ogsaa herfra upaalidelige. Ligesom i Nord- 

 land begyndte Sygdommen ogsaa her i 1860 med flere spredte 

 Tilfselde; i Begyndelsen af 1861 tiltog disse, men det var dog 

 forst lamgere ude i Aaret, at den stserkere Vaext, f. Ex. i Senjen 

 og Varde i Juli, og i Tromse i August, begyndte. 



1862. 



Epidemien fortssettes og naar dette Aar sit Heidepunkt. 

 I 1801 havde den vaesentlig indskrsenket sig til Throndhjem, 

 Tromse og Kristiania Stifter. 



I 1862 herskede den almindelig i Bergens Stift, 1 medens 

 Kristianssands Stift fremdeles var forskaanet. I Kristiania Stift 

 var Sygdommen mere udbredt end i de foregaaende Epidemiaar, 

 fornemmelig i Akershus Amt. I Throndhjems og Tromse Stifter 

 aftagende. 



I Kristiania Stift udgjorde de opgivne Dedsfald af Difteri 

 og- Strubehoste af samtlige opgivne Dedsaarsager : 15.7 pCt. 



I Kristianssands Stift 7.0 — 



- Bergens — 19.4 — 



- Throndhjem — 18.7 — 



- Tromse — 47.1 — 



Hele Eiget 18.7 pCt. 



1863. 



Difteri vedblev at herske ogsaa dette Aar, men mindre 

 udbredt og mindre ondartet end de foregaaende Aar. Sygdommen 

 var fremdeles mindst udbredt i Kristianssands Stift; den var 

 aftaget i Throndhjems, Tromse og Bergens Stifter; i Kristiania 

 Stift havde den omtrent samme Udbredelse som ifjor. men var 

 betydelig mindre ondartet. 



1 I vestre S0Qdmare med 8700 Indbyggere angrebes fra 3 V 3 1862 -*/r, I 863 

 320 Individer af Difteri - altsaa 3.6 pCt. ; men i de 3 Sogae, Hera, Sande 

 og R vde, hyor Epidemien vsesentlig havde sit Ssede, og hvor Folkemaengden 

 er 4,100 Indv., angrebes 287 = 7 pCt. Af samtlige behandlede dade 63 — 

 19.6 pCt. (Haegh: lagttagelser under en Epidemie af Dipbtheritis faucium 

 (Norsk Magazin for Lsegevidenskaben 1864, S. 120)). 

 Vid.-Selsk. Forh. 1888. No. 1. 



