138 AXEL JOHANNESSEN. [No. 1. 



Hoste, eller der kan komme Glottisodem, enten tidlig i Sygdom- 

 men, paa Grund af den purulente Katarrh og Ulcerationerne, 

 eller senere under Symptomer af almen Hydrops. 1 Men det maa 

 antages at vaere meget tvivlsomt, hvorvidt Scarlatina virkelig 

 er optraadt i Throndhjem dette Aar; thi ingen af de andre 

 Laeger hverken her eller i det hele Land omtaler Skarlagensfeber 

 som forekommende i Aaret. Derimod anferes af Throndhjems 

 Laeger en Del ondartede Tilfaelde af Morbilli. Morbilli kan 

 meget hyppig 2 hos Bern saavel under Sygdommen som i Rekon- 

 valescensen ledsages af alvorlige Processer i Larynx med Symp- 

 tomer af Stenose, der, som Rilliet og Barthez, Romberg 

 og Gerhardt 3 har paavist det, kan vise sig som Ulcerationer 

 paa den bagre Larynxvaeg, opstaaede dels af den ved den specinke 

 Katarrh frembragte Svulst af Folliklerne, dels ved mekauisk 

 Irritation af Slimhinden gjennem Hostebevaegelsen. Det bliver 

 derfor under Meslingeepidemier vanskeligt at afgjere, om ikke de 

 anferte Tilfaelde af Strubehoste muligens har vaeret Morbilli raed 

 krouplignende Symptomer, — hvilken Vanskelighed ogsaa gj<tf 

 sig gjaeldende for Throndhjems Bys Vedkommende for de felgende 

 Aar indtil 1831. 



Derimod tor det vel antages som sikkert, at de faa og, som 

 det synes, lette Tilfaelde af „Strubehoste", der forekom i Fred- 

 rikshald 1829, maa henferes til den betydelige Epidemi af 

 Meslinger, som samtidig hjemsogte Byen. 4 



Om „Strubehdsten" paa Modum i 1830 udtaler vedkommende 

 Laege selv sin Tvivl, hvorvidt det har vaeret den virkelige Angina 

 polyposa eller ikke. 



Af saerlig Interesse er Beretningerne fra Romsdals Amt 

 samme Aar. Vistnok meldes der fra Kristianssund i 1831 og 

 Sendmere 1832 om „saerdeles godartede" Meslinger; 5 men hvad 

 der giver Anledning til hellere at se de sendmerske Tilfel de * 



